OBH 9422/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Kolláth Adél

Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert álláspontja szerint birtokvédelmi ügyében nem vették figyelembe, legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos jogát. A beküldött iratok áttanulmányozása alapján az országgyűlési biztos általános helyettese az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésre tekintettel vizsgálatot rendelt el az Alkotmány 70/d. § (1) bekezdésben meghatározott lehető legmagasabb szintű testi lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúja miatt.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 1949. évi XX. törvény
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 
Az állattartás szabályozásáról szóló 4/1987. (V. 28.) Tr. számú tanácsrendelet
Polgári Törvénykönyv 1959. évi IV. törvény

A megállapított tényállás

A panaszos feljelentést tett szomszédja ellen, aki tartósan birtoksértő magatartást követ el. A feljelentett kutyatenyésztéssel foglalkozik, 8-15 ebet tart az udvarán. A kutyák nappal, de különösen éjszaka ugatásukkal rendkívül zavarják a panaszos és a családja nyugalmát. Panaszos  erre alapozva fordult birtokvédelemért a jegyzőhöz. 
Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Igazgatási Iroda Vállalkozási Csoport a feljelentésre indult eljárás során megállapította, hogy a feljelentett szomszéd nem rendelkezik az ebtenyésztéshez szükséges engedéllyel. Határidő biztosítása mellett az engedélyhez szükséges szakhatósági vélemények pótlását rendelte el. Mivel az ÁNTSZ Városi Intézete az ebtenyésztés beszüntetését vagy korlátozását javasolta a hatóság az engedély kiadását megtagadta. E határozat ellen az ebtenyésztő fellebbezéssel élt. A másodfokú eljárás során a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal  az elsőfokú határozatot megváltoztatta, az ebtenyésztés fenntartását engedélyezte és egyben kötelezte az ebtartót, hogy az ebeket köteles úgy tartani, hogy azok a szomszédjában lakók nyugalmát sem szag-, sem zajártalommal ne zavarják. Amennyiben előírt kötelezettségének nem tesz eleget úgy 100.000.- Ft-ig terjedő, ismételhető pénzbírsággal sújtható. A Közigazgatási Hivatal az elsőfokú határozat megváltoztatását azzal indokolta, hogy az ÁNTSZ Hadú-Bihar Megyei Intézete, mint az elsőfokon eljárt szakhatóság felettese helyszíni szemle során az ebtenyésztés körülményeinek  megvizsgálása, a szomszédos épületek megfelelő távolsága alapján az ebtenyésztés fennmaradásának engedélyezése mellett döntött.
A másodfokú határozat bírósági felülvizsgálatát a panaszos nem kezdeményezte.
A panaszos a másodfokú eljárás ideje alatt sérelmezte a Polgármesteri Hivatalnál, hogy feljelentését nem birtokháborításként bírálták el. Az Igazgatási Iroda Vállalkozási Csoportjának ügyintézője tájékoztatta a panaszost, hogy az ebtartással kapcsolatos bejelentéseket a 4/19987. (V. 28.) Tr. számú rendelet 5. § (10) bekezdése alapján szükséges elbírálni. 

A vizsgálat megállapítása

A panaszos feljelentésében birtokvédelmet kért, de jelen esetben helyesen a hatóság a zavaró tényező okát vizsgálta, tehát nem az 1959. évi IV. törvény 188. § (1) bekezdése alapján járt el, hanem az ebtenyésztés körülményeinek jogszerű betartását, ezzel a sérelmezett körülmény kiküszöbölését kívánta elérni. A 4/1987. (V. 28.) számú tanácsrendelet szerinti szakhatósági véleményeknek az ebtenyésztő a másodfokú eljárás során  eleget tett, az engedély megadása jogszerű volt.
A vizsgálat eredményeképpen megállapítható, hogy alkotmányos visszásság nem keletkezett, a panaszos egyidejű értesítése mellett a vizsgálatot megszűntetem.

Budapest, 1998. július 28.

Dr. Polt Péter