OBH 9334/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Rétai István

Az eljárás megindítása

Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert 1996 decemberében ismeretlen személy lakásából saját tulajdonát és leánya, Dr. K. J. ékszereit eltulajdonította. A nyomozás során CH. A. román állampolgárt nevezte meg gyanúsítottként. A rendőrség a gyanúsítottat nem hallgatta meg, az ügyet nem adták át a román rendőrségnek. A nyomozást megszüntették, panaszát elutasították.

Az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében deklarált jogbiztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult vizsgálat.

A megállapított tényállás és a megtett intézkedések

Panaszos feljelentésére a Mezőkövesdi Rendőrkapitányság 194/1997. Bü. szám alatt lopás elkövetése alapos gyanúja miatt a nyomozást elrendelte ismeretlen elkövető ellen. 

Az ügyben az 1993. évi LIX. törvény 18. §. (2) bekezdésére figyelemmel felvilágosítást kértünk a Mezőkövesdi Rendőrkapitányság vezetőjétől.

A 194/1997. Bü. számú ügyben panaszos 1997. március 18-án tett feljelentést, mert 1996 novembere és 1997. március 3-a közötti időben lakásából 130.000.- Ft értékben arany ékszereket és bordó színű pénztárcáját, benne 25 DEM és 15 ATS összeget ismeretlen tettes ellopott. A nyomozást 1997. március 19-én elrendelték.

Panaszost 1997. április 9-én sértett tanúként kihallgatták. Ekkor közölte, hogy leánya, Dr. K. J. nála lévő ékszereit is ellopták. Leányának is 180.000.- Ft kárt okoztak.  Tanúkihallgatási jegyzőkönyvében CH. A. román állampolgárt nevezte meg. 

A nyomozás során 1997. április 9-én panaszos kihallgatását követően szembesítették CH. A. román állampolgárral, a szembesítés azonban eredményre nem vezetett. A gyanút megalapozni nem lehetett.  Ugyancsak 1997. április 9-én tanúként  meghallgatták  panaszos  leányát,  Dr.  K. J-t is, aki okozott kárát 180.000.- Ft-ban jelölte meg. 

1997. május 16-án a Be. 139. §. (1) bekezdés b./ pont II. fordulata alapján - mivel nem állapítható meg az elkövető kiléte - a nyomozást megszüntették. 

Panaszos fellebbezésére a Mezőkövesdi Városi Ügyészség B.222/1997/1. szám alatt a megszüntető határozatot hatályon kívül helyezte, pótnyomozást rendelt el. Utasítást adott - felsorolva - arra, hogy milyen nyomozati cselekményeket kell végrehajtani. 

A pótnyomozás során M. A. festőt, D. J-né, V. J., L. P-né és L. P. tanúkat meghallgatták, majd 1997. július 15-én panaszos és leánya, Dr. K. J. feljelentésében a nyomozást a Be. 139. §. (1) bekezdés b./ pont II. fordulata alapján külön-külön határozatban megszüntették. A határozatokat kézbesítették. Ellenük panaszt nem jelentettek be. 

Az ügyben CH. A. román állampolgár gyanúsítotti kihallgatását nem foganatosították, mert sem tárgyi, sem személyi bizonyítékok nem alapozták meg az alapos gyanút. Az elrendelt körözés - tárgykörözés - nem vezetett eredményre. 

A vizsgálat megállapításai

A Mezőkövesdi Rendőrkapitányság a nyomozás, illetve az ügyészség által elrendelt pótnyomozást követően az elvárható nyomozati cselekményeket végrehajtotta. Eljárása során a nyomozóhatóság törvényt nem sértett, mulasztást nem követett el. Az eljárás ideje alatt és azt követően a jogorvoslathoz való jogot biztosította. 

Az a körülmény, hogy panaszos által megjelölt személyt gyanúsítottként nem hallgatták meg, alkotmányos visszásságot nem okozott. Az 1973. évi I. törvény 132. §. (1) bekezdése szerint gyanúsítottkénti kihallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha a nyomozóhatóság rendelkezésére álló adatok alapján meghatározott személy alaposan gyanúsítható bűncselekmény elkövetésével. Ilyen adatokat a nyomozás nem tárt fel, panaszos sem tudott ilyen adatokat megjelölni.

A nyomozóhatóság akkor követett volna el törvénysértést, ha megalapozott gyanú hiányában a sértett által megjelölt személyt gyanúsítottá nyilvánítja.  Alkotmányos visszásság e tekintetben tehát nem keletkezett.

Az a tény, hogy a Magyar Köztársaság területén elkövetett bűncselekményt a magyar rendőrség vizsgálja külföldi elkövető ellen, a nyomozást megszüntető határozat nem alapozza meg más állam rendőrsége igénybevételét. Az alapos gyanú hiánya - tárgyi esetben - a feltételezést is kizárja.

Összességében: a vizsgálat során olyan tényt, körülményt amely alkotmányos visszásságra utalna, nem találtam, ezért az ügyben további intézkedést nem kezdeményezek.

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter