OBH 9241/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

Országgyűlési képviselő által továbbított beadványban a panaszos a Somogy Megyei TÁKISZ 1996. április 15-én kelt 1-3/1996. számú jogalap nélkül felvett 158.697 Ft táppénz visszafizetésére kötelező I. fokú, valamint az ezt helyben hagyó Somogy Megyei Egészségbiztosítási Pénztár 1996. júliusában kelt 43-2/1996. számú határozatát kifogásolja. A panaszos a Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Igazgatójának arra való hivatkozásával, hogy "A tartozás behajthatatlanság címén való törlésre nincs mód, tekintettel arra, hogy a kötelezett rendelkezik  vagyonnal" nem tud egyetérteni, mivel a hivatkozott ingatlan - öröklés miatt - fia tulajdonában van, neki tulajdonjoga mindössze ezen ingatlan egytized részén van. A panaszos véleménye szerint a Pénztár körülményeit (vállalkozását nem gyakorolta, jövedelme nem volt, már a keresőképtelenségét megelőzően is orvosi kezelés alatt állt, 1997. március hónapban közúti baleset érte, melynek következtében olyan súlyos sérüléseket szenvedett, hogy felépülése hosszadalmassá vált) nem méltányolta.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog (Alk. 70/E. § (1-2) bek.)

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. (T.) és végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet (R.)

T. 17. § (1) Táppénzre jogosult az, aki a biztosítás tartama alatt, vagy annak megszűnését követő első, második, harmadik napon keresőképtelenné válik.

R. 20. § Ha a biztosított táppénzre jogosultsága megszűnt, biztosítása és a keresőképtelenség bekövetkezésekor fennálló újabb biztosítása alapján is megállapítható, táppénzre csak az újabb biztosítás alapján jogosult.

T. 103/D. § (9) Az egyéni vállalkozó a társadalombiztosítási, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékot
    a) .....a vállalkozói igazolvány (engedély) átvétele napjától, annak visszaadása, jogerős visszavonása napjáig, a vállalkozói tevékenység gyakorlásától eltiltó bírósági határozat jogerőre emelkedéséig..... köteles fizetni.

T. 106. § (1) Az, aki társadalombiztosítási ellátást jogalap nélkül vett fel, köteles azt visszafizetni, ha erre
     a) a felvételtől számított harminc.....
     napon belül írásban kötelezték.

  (2) Az (1) bekezdésben meghatározott idő elteltével a jogalap nélkül felvett társadalombiztosítási ellátást attól lehet visszakövetelni, akinek az ellátás felvétele felróható.

T. 118/A. (1) ..... egyéni vállalkozót, továbbá a társas vállalkozás tagját akkor kell kiegészítő tevékenységet folytatónak tekinteni, ha egyidejűleg 
   a) munkaviszonyban, illetőleg szövetkezeti tagként munkaviszony jellegű jogviszony keretében a munkáltató (foglalkoztató) legalább heti 36 órás munkaidőben foglalkoztatja.

R. 328. § (1) A jogalap nélkül felvett ellátás visszafizetése, illetőleg megtérítése iránt határozattal kell intézkedni.....

  (2) A jogalap nélkül felvett betegségi és anyasági ellátás visszafizetésére kötelező határozatot az a társadalombiztosítási feladatokat ellátó szerv hozza, amely a jogalap nélkül felvett ellátást folyósította.

R. 446. § (3) Az egyéni vállalkozó telephelye (állandó lakhelye) szerint illetékes egészségbiztosítási pénztárhoz (kirendeltséghez be kell jelenteni, ha.....
       h) biztosítási jogviszonyt létesít, illetőleg azt megszünteti, annak időpontját követő tizenöt napon belül.

(1996. december 31-ig hatályos szövege)

T. 114. § A társadalombiztosítási ellátás visszafizetése, a nem jogi személyt terhelő megtérítés, a késedelmi pótlék, a járulékbírság és mulasztási bírság és az eljárás költségének a megtérítése címén megállapított összeget méltányos esetben mérsékelni lehet vagy el lehet engedni.

R. 336. § (1) ..... méltányos esetben mérsékelheti, illetőleg elengedheti.....
     b) az ellátás jogalap nélküli felvétele miatt visszafizetési kötelezettségként előírt tartozás összegét; 

  (4) A mérséklési, illetőleg az elengedési jogot az egészségbiztosítási pénztár, illetőleg kirendeltség vezetője gyakorolja.....

Megállapított tényállás

A panaszos biztosítási ügynök, élelmiszer, kultúrcikk, vegyi áru kereskedelem gyakorlására jogosító 2-797/1993. számú egyéni vállalkozói igazolvány alapján 1993. december 30-tól 1995. december 27-ig  rendelkezett vállalkozói igazolvánnyal, 1995. április 15-ig a Kaposvári Polgármesteri Hivatalnál volt köztisztviselői jogviszonya. 1995. április 18-tól 1995. szeptember 17-ig a volt munkáltatójától a panaszos táppénzben részesült keresőképtelensége idejére. A MEP hivatalból bekért munkáltatói igazolásából értesült a fentiekről (1996. február 6-án), illetőleg állapította meg, hogy a táppénz jogosultságot nem a megszűnt biztosítási jogviszonya, hanem az egyéni vállalkozása alapozta meg, melyben a táppénz alapjaként figyelembe vehető jövedelem lényegesen kevesebb volt. Tehát táppénz túlfizetés történt, mert a 198.335 Ft helyett 39.638 Ft táppénz illette volna meg a panaszost. A fentiekre tekintettel a TÁKISZ 1996. április 15-én kelt 1-3/1996. számú határozatával 158.697 Ft jogalap nélküli ellátás visszafizetésére kötelezte a panaszost. 
A munkáltató nem rendelkezett információval arról, hogy a panaszos vállalkozó, bejelentési kötelezettségét a MEP felé is elmulasztotta. 

A panaszos az I. fokú határozatot a következő indokokkal megfellebbezte:

- keresőképtelensége első napját (1995. április 18.) megelőzően is keresőképtelen volt, a     beküldött orvosi igazolás szerint 1995. márciusában és áprilisában is kezelés alatt állt,
- elismerte, hogy vállalkozói igazolvánnyal rendelkezett, azonban azt nem gyakorolta, jövedelme nem volt.

A MEP Igazgatója 1996. júniusban (pontos dátum nincs) kelt 43-2/1996. számú határozatával az első fokú határozatot helybenhagyta. A panaszos a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségével nem élt, nem fordult keresettel a bírósághoz a fellebbezését elutasító II. fokú határozat ellen.

A Megyei Egészségbiztosítási Pénztár igazgatója kérelmére dupla méltányosságot gyakorolt, amikor a jogalap nélküli ellátás több mint 50 százalékát (158.697 Ft-ból 86.697 Ft-ot) engedte el és 24 havi részletfizetést (havi 3000 Ft) engedélyezett. A panaszos a részletfizetést csak első alkalommal teljesítette, ezért a fennmaradó 69.000 Ft végrehajtásának kezdeményezésére került sor. Az ügyfél együttműködési készsége hiánya mellett is a végrehajtási szakban a korábbi 24 havi részletfizetési kedvezmény helyett 36 havi részletfizetésre kapott ajánlatot, de ezt nem fogadta el. 

A panaszos szerint is ingatlan tulajdonnal részben rendelkezik, ezért nem törölhette a MEP behajthatatlanság címén a tartozást. Mivel a panaszos nyugellátással rendelkezik, a MEP Járuléknyilvántartási és Végrehajtási Főosztálya Behajtási és Végrehajtási Osztálya VII.400/1997. számú, 1997. december 17-i keltezéssel letiltást rendelt el, a nyugellátás maximum 33 %-áig terjedően. A panaszos nyugellátásából, melynek folyósítása a 173-32598-7 törzsszámon történik (összege: 32.998 Ft), a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 1998. március 1-jétől havi 10.889 Ft-ot von le, (összesen: 73.000 Ft, melyből az alapkövetelés 69.000 Ft, az eljárási költség 4.000 Ft) és utal át a Somogy Megyei Egészségbiztosítási Pénztár egyszámlájára. Tekintettel arra, hogy a követelés a fentieknek megfelelően rövid időn belül megtérül, a panaszos ingatlanára jelzálog bejegyzésére intézkedés nem történt.

A fenti tényállás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa alkotmányos jogsérelmet nem állapított meg, a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. március 31.

Gönczöl Katalin