OBH 9104/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

A vizsgálat megindulása:
Ü.I. a Kazincbarcika, .................... alatti társasház közös képviselője (a ház lakóinak aláírásával támogatva) panasszal fordult hivatalomhoz, melyben a lakóház előtt építendő, a PENNY MARKET Áruház szervizútja engedélyezési, valamint a város tisztségviselőjének eljárását sérelmezte.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bek. alapján vizsgálatot indítottam, mert az eljárással sérülhetett az alkotmányos jogelv (Alkotmány 77. § /2/ bek.).

Az ügyben bekértem a vonatkozó előzményi iratokat.

A megállapított tényállás:
A társasház lakói közös képviselőjük utján többször jelezték Kazincbarcika Város polgármesterének, hogy a PENNY MARKET Áruházhoz, lakóházuk előtt tervezett utat sérelmezik, s kérték annak más nyomvonalon való vezetését. Kétségbe vonták a kijelölt nyomvonal szükségszerűségét, valamint jelezték, hogy a nagyfokú forgalom az ott lakók nyugalmát jelentősen fogja zavarni, ingatlanaik értéke csökken.

A vizsgálat megállapításai:
Kazincbarcika Város Képviselő-testülete az Egressy Béni út környékére vonatkozó részletes rendezési terv programjának eldöntése érdekében lakossági fórumot tartott 1995. március 22-én. Ezen (a részemre megküldött emlékeztetőből kitűnően) a panaszosok lakóházából senki nem jelent meg. Észrevétel hiányában a terv programja már tartalmazza a szerviz utat.
Az építtető útépítési engedélyezési eljárást kezdeményezett, amely során a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közlekedési Felügyelet az 5-1164-3/1997. sz., május 15-én kelt határozatával kiadta az útépítési engedélyt.
A jogerős építési engedély alapján az építkezés megkezdődött.

A társasház panasza alapján a helyi polgármesteri hivatal ismételt tárgyalást tartott az építtetővel, valamint az engedélyező hatósággal, és a lakossági észrevételeket részben elfogadva a tervezett út szélességét lecsökkentették, s a kezelői hozzájárulást az önkormányzat úgy módosította, hogy az út kizárólag célforgalom megjelöléssel az áruház árufeltöltésére szolgálhat.

A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény, valamint az utak építésének és a forgalom részére átadásának hatósági engedélyezéséről szóló 8/1970 (XI. 13.) KPM-ÉVM együttes rendelet alapján kiadott útépítési engedély megadható volt, az megfelelt az érvényes jogszabályoknak.
Az áruház a város általános rendezési terve szerint intézmény-területként megjelölt területre épült. A helyi polgármesteri hivatal az útépítési engedély kiadását (melynek alapján az útépítés kivitelezési munkái megkezdődtek, ekkor értesültek a panaszosok az engedélyről) követően igyekezett a lakossági bejelentés alapján változtatni a kialakuló állapoton. Egyeztetési tárgyalást tartott az építtetővel, melynek eredményeképpen a kifogásolt út szélessége csökken, így 2 méterrel távolabb került panaszosok lakóházától, valamint a forgalmi rend korlátozásával kiküszöbölték a lakók nyugalmát zavaró két irányú forgalmat.
Megállapítható azonban, hogy a helyi polgármesteri hivatalnak, illetve az önkormányzat polgármesterének a kiadott építési engedély megváltoztatására nincs lehetősége.
Építtető jóhiszeműen szerzett jogát (építési lehetőség az engedély kiadásával) gyakorolja, ezt utóbb korlátozni nem lehet, valamint az út építésének engedélyezése nem az ő hatáskörük.
Tájékoztatom panaszosokat, hogy az út forgalmi rendjének kialakítása a törvény 34. §  /2/ bek. értelmében a közút kezelőjének hatáskörébe tartozik, amit legalább 5 évenként felül kell vizsgálni, és ha szükséges módosítani.

A megállapított tényállásból a polgármester eljárásával kapcsolatban alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a panaszt elutasítom.
Ugyanakkor megállapítottam, hogy a fentebb említett két jogszabály okoz alkotmányos visszásságot azzal, hogy utak építési engedélyezési eljárásából kizárja az úttal érintett szomszédos ingatlanok tulajdonosait, hisz sem a közterületen építendő út esetében tartandó helyszíni bejárásra nem kell őket meghívni, sem az engedélyező határozatról nem kell őket tájékoztatni, s ezzel sérülhet az az alkotmányos jogelv (Alkotmány 57. § /5/ bek.), mely szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

Figyelemmel arra, hogy hivatalunkhoz több út építésének engedélyezésével kapcsolatos panasz érkezett, átfogó vizsgálat alapján külön jelentésben fogom kezdeményezni a jogszabályból adódó alkotmányos visszásság  megszűntetését.

Budapest, 1997.

Gönczöl Katalin