OBH 9002/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

Panaszosok - budapesti lakosok - panaszukban a Budapest, II. ker. Ady Endre u. 17. sz. alatti lakóház tetőterére vonatkozó építési engedélyezési eljárásban hozott másodfokú határozatot, valamint a kérdéses lakóház elidegenítését megelőző eljárást, s így az alapító okiratot, valamint az annak alapján történt társasház közös tulajdon meghatározását sérelmezték.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján vizsgálatot indítottam, mert az Alkotmányban rögzített, jogállamiságból fakadó jogbiztonság elve sérülésének lehetősége merült fel.

Alkalmazott jogszabályok:		Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény

					A 12/1986 (XII. 30.) ÉVM rendelet az építési és a 						használatbavételi engedélyezési eljárásról

Érintett alkotmányos jog:		Az Alkotmány 2. § (1)  bek. A Magyar Köztársaság 					független, demokratikus jogállam.

Megállapított tényállás:

A II. ker. Polgármesteri Hivatal jegyzője a VI.773/4/1993. sz. határozatával adott építési engedélyt a II. ker. Ady E. u. 17. sz. alatti ingatlanon tetőtér felé történő lakásbővítésre, feltételekkel.
Az első fokú hatóság döntésénél figyelembe vette a Lakásügyi osztály V.782/1993. sz. előzetes kiutaló határozatát, a Budai Épületfenntartó Kft 8/1993. sz. végleges bérbeadói hozzájárulását, valamint a II. ker. Önkormányzat tulajdonosi hozzájárulását.
Engedélyes az építési engedély meghosszabbítását kérte annak érvényességi ideje alatt - amely kérelmet a Fővárosi Közigazgatási Hivatal 08-5759/2/1997. sz. határozatával helybenhagyott -, VI.1565/1997. sz. első fokú határozattal a jegyző elutasított. Az elutasítás indoka az volt, hogy az időközben tulajdonosokká vált bérlők nem adták meg hozzájárulásukat a közös tulajdonba került tetőtér beépítésére, ezzel az építési engedély megadásakor fennálló körülmények - építési jogosultságot érintő körben - megváltoztak.

A vizsgálat megállapításai:

Az építési engedélyt a kerületi jegyző annak alapján adta ki, hogy az akkor még önkormányzati bérház bérlői tudomásul vették a tetőtér tervezett beépítését, a tulajdonos önkormányzat hozzájárult az építkezéshez, a polgármesteri hivatal lakás- és helyiséggazdálkodási irodája pedig

 a V.782/1993. sz. alatt előzetesen kiutalta K.Á. részére a II. ker. Ady E. u. 17. sz. alatt tetőtér felé történő bővítéssel kialakítandó 2 + 2 x 0,5 szobás összkomfortos lakást.
Az építési engedély kiadását követően a bérház elidegenítésre került. Az alapító okiratban figyelmen kívül hagyva az előzetes bérbe adási hozzájárulással kiutalt területrészt, a tetőteret összterülettel a társasház közös tulajdonának jelölte. Ezzel a bérlők úgy vették meg lakásaikat, hogy a tetőtér teljes alapterülettel közös tulajdonba került. Figyelemmel arra, hogy engedélyes nem kezdte meg az építkezést, kérte az engedély érvényének meghosszabbítását, a 12/1986 (XII. 30.) ÉVM rendelet 20. §-a alapján.
Az említett jogszabály 20. § /1/ bek. b.) pontja értelmében az építésügyi hatóság építtető kérelmére, mindaddig, amíg az engedély megadásakor fennálló szabályok vagy körülmények időközben nem változtak meg, egy-egy évre ismételten meghosszabbíthatja az engedélyt.

Jelen esetben az építési engedély megadását követően jelentős körülmény-változás állott be, változtak a tulajdonviszonyok, ezért az engedély meghosszabbításához szükséges a tulajdonosok hozzájárulása. Figyelemmel arra, hogy építési jogosultságát kérelmező nem tudta igazolni, ezért kérelme nem volt teljesíthető. A jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos visszásság sérülése az építésügyi hatósági eljárásban nem igazolódott, ezért a panasz erre irányuló részét elutasítom.

Az önkormányzat által készített alapító okirat tartalmát, az annak alapján történt lakáseladásokat, figyelemmel arra, hogy ez esetben az önkormányzat tulajdonosként járt el, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése értelmében nem vizsgálhattam. A hivatkozott törvényhely szerint ugyanis az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Természetesen panaszosok a polgári jog szabályai szerint érvényesíthetik kárigényüket, megegyezés hiányában bírói úton, amely azzal keletkezett, hogy az önkormányzat olyan területet is a társasház közös tulajdonába adott, amelyet határozatával előzetesen kiutalt panaszosok részére, azaz az önkormányzat már nem rendelkezhetett volna korlátlanul a lakóház tetőterével.
Tájékoztatom panaszosokat, hogy a tulajdonostársi hozzájárulás pótlása iránt szintén bírósághoz lehet fordulni.

Budapest, 1998. június 4.

Dr. Polt Péter