OBH 8927/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert egy ügyvéd ellen, csalás bűntettének gyanúja miatt tett feljelentése ügyében az ORFK Központi Vizsgálati Osztálya bűncselekmény hiányában megtagadta a nyomozást és a nyomozást megtagadó határozat elleni panaszát az ügyészség elutasította. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
12. § (1) Büntetőeljárást csak az e törvényben meghatározott feltételek alapján, bűncselekmény alapos gyanúja esetén és csak az ellen lehet indítani, akit bűncselekmény alapos gyanúja terhel.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.  
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
b) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;

Megállapított tényállás:
	A panaszos, mint a Passion Bt. beltag tulajdonosa a Bt. tulajdonát képező ingatlan hasznosítása érdekében az Itag-Consult Kft.-vel 1992. július 22-én kötött társasági szerződéssel megalakította az Itag-Rózsadomb Bt.-t. A szerződés szerint a társaság betéti tőkéje 60 millió forint, amelyből az Itag betétje 40 millió forint, a Passion betétje 20 millió forint, amelyet a tulajdonában lévő ingatlan 8/13-ad részének az Itag részére történő átengedésével teljesít. Az Itag a betétjét a Passion Bt. ingatlanait terhelő bankhitel és ennek járulékai - kb. 40 millió forint - kiegyenlítésére fordította. 
	A társasági szerződéssel egyidejűleg a felek egy másik szerződésben megállapodtak arról, hogy a Passion Bt. a szerződés aláírását követő öt hónapon belül köteles a tulajdonában lévő ingatlan két önálló ingatlanrészre történő megosztásáról és ingatlannyilvántartásba való bejegyzéséről gondoskodni. A szerződés értelmében, amennyiben ez határidőre nem történik meg, úgy a fennmaradó 5/13-ad ingatlanrészre 2 millió forint vételáron az Itagot vásárlási jog illeti meg. Az ingatlanok megosztása a megszabott határidőben nem történt meg, így a panaszos számára előnytelen szerződési feltétel hatályba lépett.
	Az Itag-Rózsadomb Bt. bejegyzését a Fővárosi Bíróság mint Cégbíróság 1993. április 14-én hozott végzésével - különböző hiányosságok pótlására történő felhívás eredménytelensége miatt - elutasította. A bejegyeztetés iránti eljárást, illetve a telekmegosztást az Itag-Consult Kft. jogi képviselője, dr. N. P. bonyolította. Az Itag-Rózsadomb Bt. cégbejegyzésére csak 1995. nyarán került sor. Az Itag időközben kivásárolta a Passion Bt. tulajdonrészét az Itag-Rózsadomb Bt.-ből. 	   
	A panaszos szerint a cégbejegyzés meghiúsulása, illetve ezzel összefüggésben az ingatlan értéken aluli eladása az Itag jogi képviselőjének magatartása miatt következett be, ezért 1995. december 18-án, az ORFK Központi Vizsgálati Osztályán feljelentést tett ellene csalás bűntettének gyanúja miatt.
	Az ORFK Központi Vizsgálati Osztály 1996. február 6-án kelt határozatával a nyomozást bűncselekmény hiányában megtagadta. A határozat ellen benyújtott panaszt a Fővárosi Főügyészség elutasította, egyben a nyomozó hatóságot utasította, hogy a feljelentést a Btk. 247. § (1) bekezdésébe ütköző ügyvédi visszaélés bűntettére vonatkozó részének elbírálására tegye át a Fővárosi Ügyészségi Nyomozó Hivatalhoz. A Nyomozó Hivatal 1996. június 17-én a nyomozást bűncselekmény hiányában megtagadta. A Fővárosi Főügyészség a határozat ellen benyújtott panaszt 1996. október 21-én elutasította. A panaszos változatlan tartalmú ismételt panasza alapján a Legfőbb Ügyészség Nyomozás Felügyeleti Főosztálya nem talált okot az ügyben hozott döntések megváltoztatására.
	 A panaszos bejelentése alapján eljáró Budapesti Ügyvédi Kamara Fegyelmi Tanácsa határozatában úgyszintén megállapította, hogy a cégbejegyzési eljárás elhúzódása az ügyvédnek nem róható fel.	

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványában arra hivatkozott, hogy az üzleti partnerei által megbízott ügyvéd szándékos időhúzása következtében jelentős kár érte. Vizsgálatom - hatáskör hiánya miatt - nem terjedt ki a panaszos és partnerei üzleti kapcsolatára, az ennek keretében megkötött szerződésekre és a szerződéskötésekben közreműködő ügyvéd tevékenységére. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Mindezek alapján azt vizsgáltam, hogy a panaszos által tett feljelentés ügyében a nyomozóhatóság által, a nyomozás megtagadásáról hozott határozat okozott-e alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet, illetve a panaszos élhetett-e jogorvoslati jogaival. 
	A panaszos által benyújtott iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos üzleti partnerei által megbízott ügyvéd tevékenysége miatt tett feljelentése ügyében a nyomozóhatóság a Be. 126. § (1) bekezdése alapján feljelentés kiegészítést rendelt el. Ennek során meghallgatták a panaszost, adatokat szereztek be a panaszos részére hitelt nyújtó pénzintézettől, a Fővárosi Kerületek Földhivatalától és a Fővárosi Cégbíróságtól. A nyomozást megtagadó határozat meghozatala a beszerzett adatok figyelembe vételével, a törvényes határidőn belül történt. A nyomozóhatóság álláspontjának kialakítását az ügy minden érdemi részére kiterjedő indoklással támasztotta alá. A határozat indoklása szerint a feljelentés adatai alapján dr. N. P. terhére a feljelentés tárgyává tett csalás vonatkozásában sem a tévedésbe ejtés, sem a tévedésben tartás nem volt megállapítható, illetve magatartásából a szándékosság is hiányzott. A Fővárosi Főügyészség a panaszok elbírálása során hozott határozatait ugyancsak részletesen megindokolta.  
	A bűncselekmény gyanújával kapcsolatos adatok mérlegelését a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. § (1) bekezdése a nyomozó hatóságok, illetve az ügyészség, vádemelés esetén pedig a bíróság hatáskörébe utalja, minthogy a tényállás tisztázását az eljáró hatóságok feladatává teszi. 
	Az országgyűlési biztos vizsgálata során csak azt állapíthatja meg, hogy a hatóság a jogszabályoknak, végső soron az Alkotmánynak megfelelően járt-e el, a hatóságok intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot. A szóban forgó esetben erre utaló adatok nem merültek fel.

   	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a további vizsgálatot megszüntetem.

Budapest, 1999. április 26.

Dr. Polt Péter