OBH  8618/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a hatályos szabályozás szerint nem részesülhet lakásépítési kedvezményben, pedig lakásproblémáját csupán egy használt lakás megvásárlásával tudná megoldani. 

Megállapított tényállás

A lakáscélú támogatásokról szóló 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet szerint lakásépítés, -vásárlás céljára, a méltányolható lakásigény kielégítésére az építtetőt, vásárlót az általa eltartott, vele közös háztartásban élő gyermekek és egyéb eltartott családtagok után az építési költség, eladási ár megfizetéséhez vissza nem térítendő állami juttatásként lakásépítési kedvezmény illeti meg. A kedvezmény csak új lakás építésére, vásárlására vehető igénybe közvetlenül vagy a használt lakás eladója útján közvetetten. Kedvezmény nyújtható magánlakásépítésre; az értékesítés céljára épített és építtetett lakás megvásárlására; olyan lakás megvásárlására, amelyet értékesítés céljára lakás építésére, építtetésére jogosult gazdálkodó szervezet, vagy annak bizományosa, megbízottja a tőle új lakást vásárló vevőjétől vett meg; a települési önkormányzat kijelölése alapján ingatlanközvetítő szervezettől való olyan lakás megvásárlására, amelynek tulajdonosát nyugdíjasok házában helyezték el.

A rendelet szerint tehát két kivétellel csak új lakás építésére és vásárlására biztosított az állami juttatásként vissza nem térítendő lakásépítési kedvezmény. 

Alkalmazott jogszabály

106/1988. (XII. 26.) MT rendelet a lakáscélú támogatásokról

"1. § (1) A rendelet hatálya lakás építésére, vásárlására, fenntartására, egyéb építési munkáira, valamint az ehhez kapcsolódó közművesítésre, út- és járdaépítésre, továbbá a társulati úton megvalósuló közcélú közmű beruházásokra terjed ki. 
(2) E rendelet alkalmazásában támogatás: a lakásépítési kedvezmény, a törlesztési támogatás, a kamattámogatás, az akadálymentesítési támogatás, a helyi önkormányzati támogatás és az önkormányzatok támogatása. [1993. évi LXXVIII. törvény 64. § (4) bekezdés]."

"2. § (1) Lakásépítés, -vásárlás céljára, a méltányolható lakásigény kielégítésére az építtetőt (vásárlót) az általa eltartott, vele közös háztartásban élő gyermekek és egyéb eltartott családtagok után az építési költség (eladási ár) megfizetéséhez vissza nem térítendő állami juttatásként lakásépítési kedvezmény (a továbbiakban: kedvezmény) illeti meg. A kedvezmény – a (2) bekezdés d) pontjában foglaltak kivételével – csak új lakás építésére (vásárlására) vehető igénybe közvetlenül vagy a használt lakás eladója útján közvetetten.
(2) Kedvezmény nyújtható:
a) magánlakásépítésre,
b) az értékesítés céljára épített és építtetett lakás megvásárlására,
c) olyan lakás megvásárlására, amelyet értékesítés céljára lakás építésére, építtetésére jogosult gazdálkodó szervezet, vagy annak bizományosa, megbízottja a tőle új lakást vásárló vevőjétől vett meg,
d) 
e)–f)
g) a települési önkormányzat kijelölése alapján ingatlanközvetítő szervezettől való olyan lakás megvásárlására, amelynek tulajdonosát nyugdíjasok házában helyezték el.
(3)
(4) A kedvezmény összege gyermekenként 200 000 forint, kivéve az építtetővel – vásárlóval együtt költöző, a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában meglévő (1) bekezdés szerinti, illetőleg (5) bekezdés alapján számításba vett második és harmadik gyermeket, akik után a kedvezmény összege gyermekenként 1 000 000 forint.
(5) Házaspár részére nyújtott kölcsönből még fennálló tartozás csökkentésére, a szerződéskötés időpontjában hatályban volt feltételekkel az adósokat az utóbb született gyermekük után is megilleti – a születés időpontjában meglévő (1) bekezdés szerinti gyermekeiket számításba véve – a (4) bekezdésben meghatározott kedvezmény, valamint a gyermek születésének időpontjáig a ténylegesen felmerült – a kamattámogatással csökkentett – szerződéses kamatoknak a kedvezményre eső összege.
(6) A kedvezmény összege más eltartott családtagok után személyenként 30 000 forint.
(7) A kedvezmény összege az építési költség (eladási ár) 65%-át nem haladhatja meg.
(8) A lakásépítési kedvezmény szempontjából gyermek az építtető (vásárló) vérszerinti, örökbefogadott vagy gyámsága alatt álló gyermeke, valamint az az intézeti vagy állami nevelt gyermek, aki a gyermek- és ifjúságvédő intézettel kötött megállapodás alapján legalább egy éve él az építtetőnél (vásárlónál) mint nevelőszülőnél és ő vállalja, hogy az elhelyezés három éven belüli megszűnése esetén a kedvezményt visszafizeti, ha másik gyermek gondozására megállapodást nem köt."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § (1)

"A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. A (2) bekezdés szerint a Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg. 

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg.... az Alkotmány a szociális biztonsághoz való jog alatt az állampolgárok megélhetéséhez szükséges ellátási jogosultságát nevesíti, amely nem az életszínvonal megőrzésére vonatkozó jogosultságot, hanem – összefüggésben az Alkotmány 17. §-ával – a szociális ellátásra vonatkozó állami kötelezettséget emeli alkotmányos tétellé."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. A lakásvásárlási támogatás mértéke és a kedvezményezettek körének nagysága azonban alapvetően a nemzetgazdaság teherbíró képességének függvénye. Ezek meghatározása során a jogalkotó nagyfokú szabadsággal bír, mert a támogatás összegére, illetve a jogosultak körének meghatározására vonatkozó alkotmányos kötelezettsége nem állapítható meg. Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot és nem vezethet alkotmányos joggal kapcsolatos visszássághoz önmagában az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben ez nem jelenti az ellátások egy minimális szint alá csökkenését. 
 
Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1998. november 6. 

Dr. Polt Péter