OBH 8591/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

Panaszos - leányvári lakos - panaszában az ingatlanával szomszédos telekre épített lakóházra vonatkozó építésrendészeti eljárást sérelmezte.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján vizsgálatot indítottam, mivel felmerült az Alkotmányban rögzített jogbiztonsághoz és a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jogelvek sérülésének lehetősége.
 
Eljárásom során bekértem a jegyzőtől az ügyre vonatozó előzményi iratokat.

Alkalmazott jogszabályok:		Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény

					A 12/1986 (XII. 30.) ÉVM rendelet az építési és a 						használatbavételi engedélyezési eljárásról

					Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló   					1957. évi IV. törvény

Érintett alkotmányos jog:		Az Alkotmány 2. § (1)  bek. A Magyar Köztársaság 					független, demokratikus jogállam.
					13. § (1) bek. A Magyar Köztársaság biztosítja a 						tulajdonhoz való jogot.

Megállapított tényállás:

A leányvári polgármesteri hivatal jegyzője 376/6/1995. sz. határozatával kötelezte panaszos szomszédját,  hogy az oldalhatáron álló lakóépület szomszédos ingatlan felé néző falában lévő ablak-nyilásokat szüntesse meg, vagy üvegtéglával falazza ki az engedélyezési terven pirossal jelölteknek megfelelően.
A jegyző panaszos ismételt bejelentésére (kötelezett nem teljesített) 54-4/1996. sz. határozatával azonos tartalmú határozatot hozott (végrehajtási intézkedést), melyet a kötelezett fellebbezése alapján, de felügyeleti jogkörben a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal a 2695-5/1997. sz. határozatával megsemmisített és az első fokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. Döntését azzal indokolta, hogy súlyosabb előírást tartalmazott, mint az alapkötelezést tartalmazó határozat.
Kötelezett törvényességi kérelmet nyújtott be a megyei főügyészséghez. A jegyző a 122-8/1997. sz. levelében arról értesítette panaszost, hogy az ügyészségi vizsgálat időtartamára az eljárást felfüggesztette.

A Komárom-Esztergom Megyei Főügyészség V.153/1997/5-III. sz. alatt a 376/6/1995. sz. határozat ellen óvást nyújtott be, melyet elfogadva a jegyző a megjelölt határozatot hatályon kívül helyezte.

A vizsgálat megállapításai:

Építtető részére az első fokú építésügyi hatóság a 60/1990. sz. alatt építési engedélyt adott a Leányvár 793/2. hrsz.-ú nyeles telek baloldali telekhatárra történő telepítésű lakóház építésére. A megépített lakóházra építtető részére a  403/1993. sz. határozattal használatbavételi engedélyt adott. Ezt követően panaszos bejelentésére levélváltások eredményeképpen indult meg az építésrendészeti eljárás, s hozta meg az építésügyi hatóság 376/5/1995. sz., kötelezettséget megállapító határozatát.
A panaszos végrehajtási kérelmére ismételten kötelezést kimondó döntést hozott (az intézkedés idején hivatalban volt) jegyző, ezt a döntést semmisítette meg a másodfokú hatóság, észlelve azt, hogy az 1995-ös és 1996-os határozatok között eltérés van a kötelezettség terjedelmében. Ugyanakkor nem észlelte, hogy a végrehajtási kérelemre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény VIII. fejezete értelmében nem ismételt kötelezés, hanem meghatározott végrehajtási intézkedések tehetőek.
Az iratok tanúsága szerint nem vizsgálta a másodfokú hatóság az 1996-os kötelezést elrendelő határozatot megelőző eljárásokat, amiből kitűnt volna, hogy az 1993-ban kiadott használatbavételi engedélyt követően 2 évvel súlyosító előírást, többlet kötelezettséget előírnia nem lehetett volna.
A benyújtott ügyészségi óvás rámutatott arra, hogy építtető több mint négy éve lakja házát, de már 1995-ben jóhiszeműen szerzett jogait gyakorolja.
Az óvás rámutatott arra is, hogy az eljárás ideje alatt hatályos 12/1986 (XII. 30.) ÉVM rendelet 19. § /1/ bek. alapján mint az építkezéssel érintett ingatlan szomszédja, ügyfele az építési engedélyezési eljárásnak, azonban az Áe. 3. § /4/ bek. értelmében a használatbavételi engedéllyel rendelkező ablakok engedélyezése vagy megszűntetése panaszost jogai és kötelezettsége gyakorlásában nem akadályozza.
Ezen jogi okfejtés alapján a leányvári jegyző az óvásokkal egyetértve hatályon kívül helyező határozatáról nem értesítette panaszost.
A hatályon kívül helyezéssel azonban panaszos intézkedés megtételére irányuló kérelme elbírálatlan maradt, megfosztva őt az Alkotmányban biztosított jogorvoslati  jog lehetőségének igénybevételétől.
Megjegyzem, hogy az ügyészi törvényességi vizsgálat (annak alapján hozott intézkedés) miatt az Áe. rendelkezései szerint eljárás nem függeszthető fel. [37. § /1/ bek.]
Az ügyészségi eljárás a hatósági eljárásokban eldöntendő ügyek érdemi eldöntése szempontjából ugyanis nem minősül más szerv eljárásának. 

A vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy panaszos tulajdonhoz fűződő joga nem sérült, hiszen az általa sérelmezett ablak-elhelyezés ingatlana használatát (az ablakok nem panaszos telkére nyílnak) nem akadályozza.
Ugyanakkor a megállapított alkotmányos visszásság megszűntetése érdekében (Alkotmány 57. § /5/ bek.) az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § /1/ bekezdése alapján az alábbi ajánlást teszem:

Ajánlás:

1.) Felkérem Leányvár Polgármesteri Hivatal Jegyzőjét, hogy a 403-5/1997. sz. határozatát saját hatáskörében vizsgálja felül, s panaszos intézkedést kérő beadványáról határozata kiegészítésével döntsön, valamint biztosítsa panaszos részére a jogorvoslati jogot, s tett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1998. 

Dr. Polt Péter