OBH 8533/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A lajosmizsei panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy az M5-ös autópálya átadását követően a településen nagymértékben megnövekedett a közúti forgalom. Előadta, hogy naponta 15-20 ezer jármű - sok kamion és tehergépkocsi - halad keresztül a városon, gyakran igen nagy sebességgel.

Mivel a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúját kizárni nem lehetett, vizsgálatot indítottam. Eljárásom során megkerestem a Környezetvédelmi Főfelügyelőség Vezetőjét, majd Lajosmizse Város Polgármesterét, akitől arról kértem tájékoztatást, hogy az Önkormányzat milyen intézkedést tett, vagy kíván tenni az állampolgárok széles körét érintő probléma orvoslása érdekében. A Bács-Kiskun Megyei Rendőr-főkapitánytól arról kértem felvilágosítást, hogy a Rendőrség milyen intézkedéseket tesz a település lakóinak forgalommal kapcsolatos gondjai enyhítése érdekében.

A megállapított tényállás

Lajosmizse Polgármestere 10 pontban foglalta össze az Önkormányzatnak a probléma megoldása érdekében tett intézkedéseit.

Az autópálya melletti települések képviselői már 1996-ban megkeresték a KHVM illetékesét, akinek figyelmébe ajánlották a pályadíjasítás várható hátrányos következményeit.
1996 decemberében az érintett települések polgármesterei és képviselői megállapodtak, hogy közös tárgyaló delegációt hoznak létre.
1997. elején megalakult az M 5-ös menti települések tárgyaló delegációja, amely tárgyalásokat kezdett az AKA Rt. és a Közlekedési Minisztérium képviselőivel.
Lajosmizse Város Polgármestere 1997-ben személyes megbeszélést kezdeményezett az akkori közlekedési miniszterrel. A megbeszélés eredményeként megállapodtak az ügy rendezésére vonatkozó alapelvekben.
1997 áprilisában a Polgármester keretegyezményt írt alá a feladatra kinevezett miniszteri biztossal. A dokumentum az elkövetkezendő négy évre vonatkozó feladatokat és a tárca által vállalt kötelezettségeket tartalmazta a már fennálló károk orvoslására.
1997 augusztusában elkezdődött és be is fejeződött Lajosmizse belterületén az a forgalomirányító rendszer kiépítés, amely a forgalmat ugyan nem csökkentette, de rendezett állapotba hozta. Lehetővé vált, hogy a településen belül 5 védett átkelőn kelhessenek át a gyalogosok. A beruházás értéke 120 millió Ft. volt.
1997 decemberében az akkori közlekedési miniszter kötelezettséget vállalt arra, hogy Lajosmizse elkerülő útszakaszát 1998-ban megépítteti.
1998 novemberében megtörtént az útszakasz átadása.
Ezt követően az Önkormányzat 5 nyelvű, színes kiadványt készíttetett, melyet önkéntesek terjesztettek a város határában, megkérve az áthaladó járművek tulajdonosait, hogy a jövőben ne a városon át, hanem az elkerülő útszakaszon közlekedjenek.
1999-től jelzőtábla tiltja a tehergépkocsik célforgalom nélküli áthaladását.

Forgalomszámlálási adatok alapján megállapítható, hogy a forgalom mértéke az 1996-os pályadíjasítást megelőző szintre esett vissza. A legnagyobb környezeti szennyezést és károkat okozó nehézgépjárművek száma jóval az 1996-os év szintje alá csökkent.

A megyei főkapitány válaszában arról tájékoztatott, hogy a Bács-Kiskun megyei Állami Közútkezelő Kht. forgalomszámlálási adatai szerint az 5-ös számú főútvonal Lajosmizse belterületi szakaszán 6000 egységjármű/nap volt a forgalom nagysága az 1996 decemberében életbe lépett pályadíjasítást megelőzően. Ezt követően a forgalom kb. 40 %-kal megnövekedett.

A díjfizetés életbe lépésével egyidejűleg 22-06 óra között 40 km/h sebességkorlátozás lépett életbe.

A pályadíj bevezetését követően a Bács-Kiskun megyei Rendőr-főkapitányság Forgalom Ellenőrző Alosztálya, a Kecskeméti Rendőrkapitányság Közlekedési Alosztálya és a Lajosmizsei Rendőrörs állománya közös közlekedési akciókat hajtott, illetve hajt végre folyamatosan. A kezdeti időszakban segítséget nyújtott a Készenléti Rendőrség állománya is napi 24 órában.

Jelenleg a rendőrörs állománya a napszakonkénti 12 órás szolgálatból 4 órát tölt ellenőrzéssel az útszakasz különböző pontjain. Kiemelt figyelmet fordítanak a tehergépjárművek átmenő forgalmának ellenőrzésére. A Kecskeméti Rendőrkapitányság Közlekedési Alosztálya havonta egy hetet tölt a szóban forgó útszakasz sebességmérő ellenőrzésével, az ezen kívüli időben pedig a megyei Forgalom Ellenőrző Alosztállyal közösen havi ütemterv alapján végez sebességellenőrzéseket.

Az ügy jogszabályi háttere

A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 8. § (1) bekezdése a közúti közlekedéssel összefüggő állami és önkormányzati feladatokat állapítja meg. Az a)-h) pontok között szerepel a közúti közlekedés tervezése, fejlesztése, szabályozása és ellenőrzése; a közúti közlekedés biztonságát szolgáló nevelés, felvilágosítás és propaganda.

A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 44. § (1) bekezdésének b) pontja szerint a rendőr az e törvényben és a külön jogszabályban meghatározott közlekedésrendészeti feladatának ellátása során a közlekedési rendszabályok megtartását, a járműhasználat szabályszerűségét, az okmányokra és a felszerelésekre vonatkozó előírások megtartását, a jármű birtoklásának jogszerűségét, az üzemben tartó, illetőleg a használó személyazonosító adatait, a jármű közlekedésbiztonsági állapotát és adatait a forgalomban és a telephelyen - a jogszabályban meghatározottak alapján - ellenőrizheti.

Az érintett alkotmányos jog

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 70/D. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
A (2) bekezdés deklarálja, hogy ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapítása

Az állampolgárok széles körét érintő probléma az M5-ös számú autópálya díjfizetés ellenében történő igénybevételének bevezetését követően kezdődött. A gépjárműforgalom egy része ekkor a díjfizetés következtében az autópályáról áttevődött a Lajosmizsén is keresztülhaladó országútra.

Lajosmizse Város Polgármestere 1996. végétől az érintett szervekkel együttműködve próbált megoldást találni a település lakóinak nyugalmát és egészségét zavaró közúti forgalom csökkentésére. A megoldást a Lajosmizsét elkerülő út megépítése jelentette, amelyet 1998 novemberében adtak át. További forgalomcsökkenést eredményezett a tehergépkocsik célforgalom nélküli áthaladását tiltó tábla elhelyezése.

Tekintettel arra, hogy a forgalom mértéke a fenti forgalomtechnikai intézkedések következtében a pályadíjasítást megelőző szintre esett vissza, a lakók egyébként megalapozott panasza orvoslást nyert. Az érintett szerveknek a probléma megoldása érdekében tett intézkedéseire és azok eredményére figyelemmel az ügyben visszásságot nem állapítottam meg, ezért eljárásomat befejeztem.

Budapest, 1999. szeptember 29.

Dr. Polt Péter