OBH 8493/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkezett beadványában a panaszos azt sérelmezi, hogy rendszeres szociális járadékának megállapításával a Nyugdíjbiztosító nem figyelmeztette, hogy kiskorú gyermeke után növelésre jogosult. Amikor 1997. január 1-jétől kérte a családi pótlék saját nevére történő folyósítását, egyidejűleg kérte a növelés megállapítását is. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság jogszabály változásra hivatkozással az igényt elutasította, illetőleg a folyósítás érdekében le kellett mondania a családi pótlékról. 

Érintett alkotmányos jogok

Jogbiztonsághoz való jog [Alk. 2. § (1) bek.]

Alkalmazott jogszabályok

A megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról szóló 8/1983. (VI.29.) EüM-PM együttes rendelet.

Megállapított tényállás

A panaszos 1995. április 10-től rendszeres szociális járadékban részesül. A megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról szóló 8/1993. (VI.29) EüM-PM együttes rendelet akkor hatályos rendelkezése szerint "nem növelhető a járadék összege olyan hozzátartozóra tekintettel, aki után a járadékban részesülő megváltozott munkaképességű dolgozó családi pótlékot kap".

Mivel a fenti szabályozás félreértésre adott lehetőséget, sok esetben diszkriminációt eredményezett (az egyedül álló szülő esetében), ezért 1997. január 1-jétől pontosításra került "nem növelhető a járadék összege arra a hozzátartozóra tekintettel, aki után családi pótlékot folyósítanak". Majd a 66/1997. (XII.29.) NM-PM együttes rendelet (4) bekezdése 1998. január 1-jétől hatályos módosítása szerint 1997. december 31-ét követő időponttól nem állapítható meg új jogosultság szociális járadék növelésére. A támogatásra szoruló hozzátartozókra tekintettel megállapított rendszeres szociális járadék növelt összegét a jogosultsági feltételek fennállása esetén 1998. január 1-jét követően továbbra is folyósítani kell mindaddig, amíg a megállapításra okot adó körülmények fennállnak.

A vizsgálat eredményeként az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a jogbiztonsághoz való alkotmányos jogsérelmet nem állapított meg.

A szociális biztonsághoz való alkotmányos jog sérelmének vizsgálatánál pedig figyelemmel volt arra, hogy mind a családi pótlék, mind a korábban az eltartott hozzátartozó után a rendszeres szociális járadékban részesülő számára megállapításra és folyósításra került növelés összege a költségvetésből fedezett szociális támogatás, valamint arra is, hogy az Alkotmánybíróság számos esetben vizsgálta alkotmányosság szempontjából a szociális biztonság terjedelmét és annak korlátjaként a költségvetés teherbíró képességét jelölte meg. Így a panaszolt esetben nem állapítható meg a szociális biztonsághoz való alkotmányos jog sérelme arra alapozottan, hogy csupán egyféle (családi pótlék) támogatásra jogosultságot biztosított az eltartott hozzátartozó után, az azonban törvényi szinten szabályozott.

A fentiekre tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. május

Dr. Polt Péter