OBH 8349/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése 
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

A panaszos azt sérelmezte, hogy a vele egy lakásban lakó leánya táborozási segély iránti kérelmét a XIII. kerületi Önkormányzat elutasította.
Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 70/E. § -ban rögzített szociális biztonsághoz való joggal, az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Tájékoztatást kértem a XIII. kerületi jegyzőtől, aki megkeresésemre határidőben válaszolt.

A megállapított tényállás

A panaszos és házastársa nyugdíjasok. Három szobás lakásban laknak, velük együtt él leányuk, annak férje és két gyermeke. A panaszos leánya - két gyermekére tekintettel - táborozási segélyt kért az önkormányzattól, de kérelmét elutasították. A család egy főre eső jövedelme meghaladta a helyi szociális rendeletben meghatározott összeget. A jövedelem kiszámításánál figyelembevették a panaszos és házastársának - vagyis a nagyszülőknek - a nyugdíját is, arra hivatkozva, hogy a kérelmező közös háztartásban él szüleivel.
A panaszos kifogásolta a jövedelem számítás ezen módját, mivel érvelése szerint ő leányával ugyan egy lakásban, de külön háztartásban lakik.

A vizsgálat megállapításai

A XIII. kerületben a 20/1993.(VII. 7.) ÖK. számú helyi rendelet 19. § (5) bekezdése szabályozza a táborozási-nyaralási segélyezési formát. Eszerint az iskola javaslatára évente egy alkalommal táborozási-nyaralási támogatás adható azon gyermekes családok részére, ahol az egy főre jutó jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíjminimum 130%-át.
A 24. § a támogatásra jogosultság szempontjából a szociális törvény 4. § c./ és d./ valamint f./ pontjai szerint meghatározónak tekinti a közös háztartásban élőket, a családot. A szociális törvény 4. § c./ pontja alapján a család az egy háztartásban életvitelszerűen együtt lakó közeli hozzátartozókat jelenti. A d./ pont szerint közeli hozzátartozónak minősül, ha a törvény másként nem rendelkezik a házastárs, az élettárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha-és nevelt gyermek, az örökbe fogadó, a mostoha- és a nevelőszülő. Az f./ pont alapján  háztartás alatt az egy lakásban életvitelszerűen együttlakó személyeket kell érteni.
A fenti jogszabályok értelmezése alapján megállapítottam, hogy a panaszos és férje valamint leánya, annak férje és két gyermeke a szociális törvény alapján egy család, mivel egy lakásban életvitelszerűen együttlakó (egy háztartás) közeli hozzátartozóknak minősülnek.
A XIII. kerületi Önkormányzat helyesen számította ki a család egy főre eső jövedelmét akkor, amikor a nagyszülők nyugdíját is beszámította a család jövedelmébe. Az így megállapított egy főre eső jövedelem (21.939-Ft) valóban meghaladta a helyi rendeletben meghatározott összeget, mely a kérelem benyújtásának időpontjában 14. 950-Ft volt. 
Vizsgálatom a hatóság eljárásában a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, ezért további intézkedésre nincs lehetőségem.

Budapest, 1998. december 3.

Gönczöl Katalin