OBH 8263/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a korábbi lakásában üzemelő távbeszélő-állomás átírásának körülményeit, illetve a MATÁV Rt. ezzel összefüggő eljárását sérelmezte.

Vizsgálatom során megkerestem a MATÁV Rt. elnök-vezérigazgatóját, akit az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján arra kértem, hogy álláspontjáról, illetve a MATÁV Rt. területileg illetékes szervezeti egységének eljárásáról, intézkedéseiről tájékoztatni szíveskedjen.

A megállapított tényállás

Panaszos, mint eladó és B.P., mint vevő 1996. október 1-én adásvételi szerződést kötött, melynek tárgya egy budapesti XIII. kerületi lakóingatlan volt. A szerződő felek nem rendelkeztek a lakásban üzemelő távbeszélő állomás további sorsáról.

1996. november 26-án az erre a célra rendszeresített formanyomtatványon átírási kérelem érkezett a Lipót Távközlési Centrumhoz. A nyomtatványon a lemondó előfizető aláírásaként szerepel a panaszos vezetékneve, illetve utónevének kezdőbetűje. A kérelmen látható a lakást megvásárló személy neve, továbbá olvasható még két, tanúként közreműködő személy neve és címe.

A MATÁV Rt. a kérelemben foglaltakat teljesítette, 1996. november 29-én az állomást a panaszos előfizetéséből B.P. előfizetésébe átírta.

1997. június 23-án panaszos áthelyezési kérelmet nyújtott be a MATÁV Rt. Lipót Távközlési Centrumához, melyben a korábbi lakásában üzemelő állomásnak az új lakásába való áthelyezését kérte. Mivel a szolgáltató a kérelmet a korábbi átírás miatt nem tudta teljesíteni, panaszos vizsgálat megindítását kezdeményezte arra hivatkozva, hogy az átírási kérelmen nem az ő aláírása szerepel, illetve az azon szereplő tanúkat nem ismeri.

A Lipót Távközlési Centrum a Pesti Távközlési Igazgatóság Jogi osztályának állásfoglalása alapján arról tájékoztatta panaszost, hogy az 1996. november 26-án kelt igénybejelentésben foglaltakat két tanú aláírása igazolta. A MATÁV Rt. nem jogosult az előfizető aláírásának valódiságát ellenőrizni, ennek igazolására szolgál a két tanú aláírása. Erre tekintettel az állomás átírása jogszerűen történt, így az áthelyezési kérelem teljesítésére nincs lehetőség.

Az érintett alkotmányos jogok és az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A MATÁV Rt. Általános Szerződési Feltételeinek (Üzletszabályzat) V. fejezete a jogviszony létrejöttének, módosulásának, illetve megszűnésének szabályait tartalmazza. A fejezet 16. pontja rendelkezik az előfizető személyében bekövetkezett változás, vagyis az átírás szabályairól. E szerint az átírás alapjául szolgáló tényekről a feleknek kell nyilatkozniuk. Ha az átírásra a felek megállapodása alapján kerül sor, a nyilatkozatot mindkét félnek alá kell írnia.

Hasonló szabályokat állapít meg a közcélú távbeszélő szolgáltatás-hozzáférési pont létesítéséért fizetendő egyszeri belépési díjról szóló 11/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet is. E jogszabály kimondja, hogy a szolgáltató kérelem alapján belépési díjelőleg vagy belépési díj ismételt megfizetése nélkül módosítja az igénybejelentést vagy az előfizetői szerződést, ha a felek személyében a szolgáltatás-hozzáférési pont helyének megváltoztatása nélkül - megállapodásuk vagy öröklés miatt - következik be változás (átírás) abban az esetben, ha az átírás azonos előfizetői kategóriákban azonos minősítésű szolgáltatás-hozzáférési pontnál történik. A rendelet következő bekezdése úgy szól, hogy a feleknek nyilatkozniuk kell az átírás alapjául szolgáló tényekről.

Az 1998. január 1-től hatályos, a távközlési előfizetői szerződésekről szóló 243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet szerint a szolgáltató kérelem alapján módosítja az igénybejelentést vagy az előfizetői szerződést, ha a felek személyében a szolgáltatás-hozzáférési pont helyének megváltoztatása nélkül - az erre vonatkozó megállapodás vagy öröklés miatt - következik be a változás.

A vizsgálat megállapításai

Panaszosnak a beadványához csatolt és a MATÁV Rt. által mellékelt iratanyagban is fellelhető igénybejelentésen lévő aláírásáról különösebb vizsgálat nélkül, ránézésre is megállapítható, hogy eltér a MATÁV Rt-hez, vagy az Országgyűlési Biztos Hivatalához intézett egyéb beadványokon szereplő aláírásoktól.

Álláspontom szerint a MATÁV Rt-nek nem feladata az aláírások valódiságának ellenőrzése, ezért nem tagadhatta meg az átírási kérelem teljesítését. A szolgáltatóhoz egy kitöltött, aláírt, két tanú nevét és címét tartalmazó kérelem érkezett. A szolgáltató feladata a kitöltött, az aláírások valódiságát két tanú által igazolt átírási kérelem teljesítése, nem pedig az aláírások valódiságának vizsgálata.
A távbeszélő állomás átírásának körülményei bűncselekmény elkövetésének alapos gyanújára engednek következtetni. Panaszos a konkrét esetben a legmegfelelőbb eljárást választotta, amikor az áthelyezési kérelem elutasítását követően feljelentést tett a lakását megvásárló személy ellen.

A büntető eljárásról szóló törvény a nyomozó hatóságok feladatává teszi a bűncselekmények felderítését, a bizonyítékok beszerzését és értékelését, az elkövetők felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzését, ezért az ügyben érdemi intézkedést tenni csak az eljáró nyomozó hatóság tudott.

Mivel panaszos a lakását megvásárló személy ellen korábban már feljelentést tett, felelősségre vonásra irányuló eljárást nem kezdeményezek. A vizsgálattal érintett szerv eljárásával összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem merült fel, ezért további intézkedésre nincs lehetőségem.

Budapest, 1999. július 26.

Dr. Polt Péter