OBH 8226/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindítása

M.M. sátoraljaújhelyi lakos Hivatalunkhoz intézett panasza szerint lakóhelyén az utóbbi hónapok folyamán rendkívüli mértékben megromlott a közbiztonság, elszaporodtak a bolti lopások, az utcán elkövetett erőszakos bűncselekmények. Ezek okozói feltehetően a Ricséről újonnan beköltözött romacsaládok, akiknek egyes tagjai rettegésben tartják elsősorban a Felsőzsólyomka utca környékét. A rendőrség pedig nem képes a közbiztonságot megfelelő módon biztosítani.

Mivel az adott esetben felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság lényegi elemét képező jogbiztonság követelménye sérelmének gyanúja, vizsgálatot rendeltem el. Ennek keretében  Borsod-Abaúj-Zemplén megyei  Rendőr-főkapitányság vezetőjét vizsgálat lefolytatására kértem fel.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

1./ Sátoraljaújhely Város Önkormányzatának Képviselőtestülete 1997. június 20-án a Sátoraljaúhelyi Cigány Kisebbségi Önkormányzat kezdeményezésére rendkívüli ülést tartott, amelyen megtárgyalta a város közrendjének és közbiztonságának alakulását, különös tekintettel a közbiztonságot veszélyeztető egyes cselekményekre. Az ülés alapján a képviselőtestület 129/7756. (VI.20.) számmal közölt határozatában "a közbiztonságot megsértő és veszélyeztető személyeket nemkívánatos személyeknek nyilvánította". Ezen túlmenően - egyebek mellett - elhatározta, hogy a közrendvédelmi feladatának  koordinálására Közbiztonsági Tanácsot hoz létre, valamint lépéseket tesz a közrend és közbiztonság javítása érdekében.

2./ Az említett ülésen résztvett a közbiztonság védelméért felelős helyi rendőri szerv vezetője, aki - a jegyzőkönyvben rögzítettek szerint - arról számolt be, hogy bár konkrét tudomással bírnak egyes köztörvényes bűncselekményekről, szabálysértésekről, ám feljelentés hiányában nem tudnak eljárni.

3./ A B-A-Z Megyei Rendőr-főkapitányság vizsgálatának megállapításai szerint Sátoraljaújhelyen az 1997. I-VIII. hónapi statisztikai adatok alapján az előző év azonos időszakához viszonyítva ugyan csökkent a vagyon elleni bűncselekmények száma (388-335), nőtt viszont az erőszakos garázda jellegű bűncselekmények (21-41), ezen belül a szándékos testi sértések (9-18) és a garázdaságok (3-15) száma. 

A kialakult helyzetért az újonnan beköltözött romacsaládok kizárólagosan nem tehetők felelőssé, bár tény, hogy közülük 8-10 személy ellen van folyamatban büntetőeljárás különböző bűncselekmények miatt. A Felsőzsólyomka u. 2. szám alatt lakó S. J. és az oda utóbb beköltöző P. R. és családjaik között rövidesen haragos viszony alakult ki és ennek folytán 1997. július-augusztus hónapban több alkalommal követtek el bűncselekményeket egymás sérelmére. Ezen egyesített bűnügyek befejezésére várhatóan 1997. októberében kerül sor. 

A Sátoraljaújhelyi Önkormányzat Képviselőtestülete 1997. június 20. napján közölt határozatával kapcsolatban a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogok Országgyűlési Biztosa a 6447/1997. számú jelentésében megfogalmazott ajánlások mellett a maga részéről is helyesnek találta a határozatnak azt a részét, amely indokoltnak tartja a közrend és közbiztonság javítását és azt, hogy ebből a célból  Közbiztonsági  Tanácsot hoz létre.

Álláspontom szerint a  kialakult helyzetben valóban szükséges a közrendvédelmi feladatok koordinálása érdekében Közbiztonsági Tanács létrehozása. Mindemellett a közrend és közbiztonság védelmére elsősorban hivatott helyi rendőrségnek a kialakult helyzetért való felelősségének vizsgálata nem mellőzhető. Erre mutat a helyi rendőri szerv vezetőjének az említett ülésen elhangzott az a nyilatkozata is, amely szerint ugyan konkrét tudomással bírnak egyes köztörvényes bűncselekményekről, szabálysértésekről, azonban feljelentés hiányában nem tudnak eljárni. Ezzel szemben a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény alapelvként tartalmazza a hivatalból való eljárás lefolytathatóságát. A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény 42. § (1) bekezdése alapján pedig ugyancsak lehetőség van arra, hogy a szabálysértési eljárás a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján induljon meg.

A rendelkezésre álló adatok tükrében tehát a Sátoraljaújhelyi Rendőrkapitányságnak a közbiztonság javítása, illetve további bűncselekmények megelőzése érdekében indokolt intézkedései körében a bűnügyileg fokozottabban fertőzött területeknek aktuális ellenőrzés alá vonásának elmulasztása, tovább az általa észlelt bűncselekmények és szabálysértések üldözésének elmaradása folytán - az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti jogbiztonság sérelme miatt - alkotmányos visszásság keletkezett.

Ajánlás

Az előzőekben említett alkotmányos visszásság jövőbeli előfordulásának elkerülése érdekében és az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében írt jogkörömben felkérem az Országos Rendőrfőkapitányt, mint a visszásságot előidéző rendőrkapitányság felügyeleti szervét annak vizsgálatára, hogy az érintett helynek fokozott rendőri ellenőrzés alá vonása ténylegesen érvényesül-e, és milyen hatékonysággal.

Budapest, 1997. október 20.

Gönczöl Katalin