OBH 8141/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Birtokvédelem

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írt levelében sérelmezte, hogy erkélye elé a mélyföldszinti lakó gyümölcsfákat ültetett, és a fák ágai felérnek az erkélyéig, ami miatt azt nem tudja rendesen használni. A fák permetezésekor a permet beszáll a lakásába, így attól is fél, hogy egészségkárosodást fog szenvedni. Panaszos többször kérte a városgondnokságot a fák eltávolítására, de intézkedés nem történt.

A panasz alapján, alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Panaszos szomszédja két gyümölcsfát - egy barack és egy szilvafát - ültetett az épülettől 2,1m távolságra. Panaszos szomszédja később a szilvafát eltávolította.
1997. júniusában a Városgondnokság - a barackfa és az orgona magasságának szinten tartása mellett - hozzájárult ahhoz, hogy panaszos szomszédja a lakóházhoz kapcsolódó 40 nm -es zöldterületet a saját igénye szerint gondozza. 
Panaszos bejelentésére, mely szerint a permetezés zavarja lakásának használatát, az önkormányzat birtokvédelmi eljárást folytatott le. A birtokvédelmi eljárásban a panaszosnak a  fák eltávolítására vonatkozó kérelmét elutasították. Az eljárás során lefolytatott helyszíni szemlén megállapították, hogy a fák épülettől való távolsága az önkormányzat általános rendezési tervét módosító 30/1995 (IX.8.) számú rendeletében foglalt előírásoknak megfelel. Panaszos a határozat bírósági megváltoztatását nem kérte.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993.évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

3. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv:

188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.

192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

4. Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlésének 30/1995. (IX.8.) számú önkormányzati rendelete:

19/A §. A legkisebb ültetési távolság belterületen az ingatlan határától: 

- szőlő, valamint két méternél magasabbra nem növő, illetve agrotechnikai eszközökkel alacsonyabban tartott gyümölcs és egyéb bokor (élősövény) esetében 0,50 méter

- két méternél magasabbra nem növő, illetve agrotechnikai eszközökkel alacsonyabban tartott gyümölcs- és egyéb fa esetében 1 méter

- két méternél magasabbra növő gyümölcs- és egyéb fa, valamint gyümölcs és egyéb bokor esetén 2 méter.

A vizsgálat megállapításai:

Tekintettel a birtokvédelmi eljárás azon specialitására, hogy az annak keretében zajló jogvita polgári jogi jellegű, és azzal szemben közigazgatási jogorvoslati lehetőség nincs, az ilyen eljárásokban az országgyűlési biztos törvényben biztosított vizsgálódási joga nem a tartalmi, illetve anyagi elemekre, hanem az eljárási normák betartásának vizsgálatára terjed ki. A települési jegyző birtokvédelmi döntésének tartalmi vizsgálata a bíróság hatásköre.

A panasz alapján  megvizsgáltam, hogy a települési önkormányzat a birtokvédelmi eljárás során a vonatkozó eljárási normákat mennyire tartotta be. A vizsgálat során megállapítottam, hogy a települési jegyző panaszos bejelentésére a birtokvédelmi eljárást a törvényes határidőt betartva indította meg, az eljárás során helyszíni szemlét tartott, a tényállás feltárásához szükséges intézkedéseket megtette, a 30/1995. számú önkormányzati rendelet vonatkozó előírásait betartotta, ezért eljárásában alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1999. szeptember 22.

Gönczöl Katalin