OBH 8052/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Kanyó Sándor

Az eljárás megindulása:
Sz. M. hivatalunkhoz intézett beadványában sérelmezte, hogy a BAKONYTEL Rt a Balatonalmádi, A...... köz 1. sz. alatti hétvégi háza előtt, a telkét is érintően hírközlési kábelt fektetett, de a Soproni Hírközlési Felügyelet engedélyéről nem kapott értesítést, a telkén kárt okoztak.
Mivel a rendelkezésre álló iratok alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, vizsgálatot indítottam az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése alapján.
A vizsgálathoz iratokat kértem be a Soproni Hírközlési Felügyelettől.

Érintett alkotmányos jogok: Az Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, mely magában foglalja a  jogbiztonság követelményét is.

Az Alkotmány 13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az Alkotmány 57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

Az ügy jogszabályi háttere: 15/1980 (VII. 25.) KPM-ÉVM együttes miniszteri rendelet a nyomvonaljellegű távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény

Megállapított tényállás:
A Soproni Hírközlési Felügyelet az 1996. január 5-én hozott 9-22466/1995. sz. határozatával építési engedélyt adott az MT-TELECOM Kft részére a Balaton-Öreghegyen létesítendő helyi távközlési hálózatra. A panaszos jelzésére a telkén engedély alapján lefektetett vezetéket a közterületre áthelyezték.

A vizsgálat megállapításai:
A 15/1980 (VII. 25.) KPM-ÉVM együttes miniszteri rendelet 6. § /3/ bekezdés i.) pontja előírja, hogy az építési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell az érintett ingatlan tulajdonosainak nevét és címét feltüntető jegyzéket.
A 11. § /4/ bekezdés szerint az építési engedélyről szóló határozatot kézbesíteni kell az építtetőnek, az érdekelt szakhatóságoknak és közműveknek, valamint a tervezőnek és egyéb olyan érdekelteknek, akiknek a jogait vagy jogos érdeket a határozat rendelkezései érintik.
Megállapítottam, hogy az építtető a kérelméhez becsatolta az építkezéssel általa érinteni vélt tulajdonosok jegyzékét, ez azonban panaszos nevét nem tartalmazza. Ennek a valószínű oka, hogy a hírközlési hálózat vonalvezetését ábrázoló helyszínrajzon panaszos telke nem a valóságnak megfelelően, illetve nem egyértelműen van feltüntetve. A panaszos becsatolta a Balatonfüredi Földhivatal által 1991-ben záradékolt helyszínrajzot, mely szerint a 4081/1. hrsz. ingatlan délnyugati sarka hegyes szögben végződik, míg az építési engedélyhez mellékelt helyszínrajz a telket lekerítettnek és sarokpontban végződőnek is jelöli.
Az építési engedélyről a Soproni Hírközlési Felügyelet az építtető által becsatolt névjegyzéken feltüntetett tulajdonosokat értesítette, biztosítva részükre a jogorvoslati lehetőséget.
A kérelem elbírálásánál azonban az első fokú hatóság a tényállást nem tisztázta körültekintően. A helyszínrajz gondosabb vizsgálatával feltűnhetett volna a 4080/1. hrsz.-ú telekkel kapcsolatban az ábrázolás ellentmondásossága, és a valós telekállapotot megismerve megállapíthatta volna az eljáró közigazgatási szerv, hogy a hírközlési kábelt panaszos telkén tervezték átvezetni, így Ő is érintett az építkezéssel.
A mulasztással az ügyben eljáró hatóság megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény 26. § /1/ bekezdésében foglaltakat, mely szerint a közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni, de ennek következményeként megsértette a 15/1980 (VII. 25.) KPM-ÉVM együttes rendeletet előírását is, mivel az építkezés által érintett panaszost az építési engedélyről nem értesítette.
Az elkövetett törvénysértéssel sérült az Alkotmány 2. §-ában deklarált, a demokratikus jogállamiságból fakadó jogbiztonság, az Alkotmány 57. § /5/ bekezdésében biztosított, a jogorvoslati lehetőséghez fűződő alkotmányos jog és az Alkotmány 13. § /1/ bekezdésében biztosított tulajdonhoz fűződő alkotmányos jog is azzal, hogy panaszos tudta nélkül az ingatlanán építési munkát végeztek.
Figyelembe véve azt, hogy az építési munkát befejezték és a panaszos telkére lefektetett kábelt is áthelyezték a közterületre, ezzel az alkotmányos sérelem megszűnt, illetve okafogyottá vált, a konkrét ügyre vonatkozóan ajánlást nem teszek.
Tájékoztatom panaszost, hogy az építkezéssel okozott esetleges kárt megtérítését - a polgári jog szabályai szerint - a bíróságtól kérheti.
Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a alapján felkérem a Soproni Hírközlési Felügyelet vezetőjét, hogy a jövőben az építési engedély-kérelmek elbírálásánál fokozottan gondoskodjon a tényállás tisztázásáról.
Budapest, 1998.
Dr. Polt Péter