OBH 8039/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Garamvári  Miklós

A vizsgálat megindítása

A panaszos beadványában a Támogatásokat és Járadékokat Kezelő Szervezet (a továbbiakban: Kezelő Szervezet) eljárását sérelmezte.

Az ügyben a vizsgálatot 1998. március 9-én megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Kezelő Szervezet igazgatóját, tekintettel arra, hogy a panaszos által rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

Az érintett alkotmányos jog

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat jogszabályi háttere

A pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről rendelkező 50/1990. (IX. 15.) Kormányrendelet
13. § c. pontja szerint a pénzügyminiszter külön jogszabályok és kormányhatározatok felhatalmazása, illetve kijelölése alapján költségvetési szerveket alapít, és ezek felett felügyeleti jogot gyakorol. Teszi mindezt a Kormány által rá átruházott feladat és hatáskörben.

Tekintettel arra, hogy a Kezelő Szervezet a Pénzügyminisztérium illetőleg a pénzügyminiszter közvetlen irányítása alá tartozó szervezet, és eljárására  nem vonatkozik külön jogszabály, működés során tevékenységében - a Pénzügyminisztériumhoz illetőleg a pénzügyminiszterhez hasonlóan - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezései érvényesülnek.

Az Áe. 3.§ (3) bekezdése szerint a törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.

A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás 1991. július 1. előtti rendszeréből származó állami kötelezettségek rendezéséről szóló 5/1996. (I. 26.) PM rendelet 2. § (2) bekezdése szerint a Kezelő Szervezet feladata körében ellátja a károsultak írásos igénybejelentésének fogadását,
a járadékfolyósításhoz és egyéb (függő) károk rendezéséhez szükséges dokumentumok bekérését, azok felülvizsgálata alapján az igényjogosultságok elbírálását és folyósítását, a kártérítéssel kapcsolatos peres eljárásokban a magyar állam perbeli képviseletét, valamint a visszkereseti igényeknek a belföldi és külföldi károkozókkal, illetve a károkozók felelősségbiztosítójával szembeni érvényesítését, a kárfizetési és járadékfizetési kötelezettségek körébe tartozó társadalombiztosítási szolgáltatások megtérítése tárgyában az e feladat ellátására jogosult társadalombiztosítási szervvel szerződés megkötését valamint a járadékfolyósítás folyamatos bonyolításával kapcsolatos valamennyi teendőt.

Az  Áe. 27. §-ának (2) bekezdése előírja, hogy (...) a közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.

A vizsgálat megállapításai

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a Kezelő Szervezet az általa adott tájékoztatásában csak a személyi jövedelemadóról szóló, 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 46. §-ának (1) bekezdésére hivatkozott, amely szerint a kifizetőnek az általa kifizetett összevont adóalapot képező jövedelemből – kivéve, ha e törvény másként rendelkezik – 39 százalék adóelőleget kell levonnia, akkor is, ha a kifizetés számla ellenében történik.

Ugyanakkor az Szja tv. 46. § (5) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdés rendelkezésének alkalmazása során – az ott meghatározott mértéktől eltérően – a kifizetőnek a (2) bekezdés figyelembevételével az adótábla szerint kell adóelőleget levonnia, ha a magánszemély írásban nyilatkozik, hogy az adóévben az összevont adóalapot képező jövedelme várhatóan nem haladja meg a 700 ezer forintot, azzal, hogy ha az adóév folyamán több alkalommal fizet ki ugyanazon magánszemélynek az összevont adóalapba tartozó e § szerinti jövedelmet, akkor kifizetésenként az adóév elejétől kezdődően e jövedelmeket összesítenie kell és ennek alapján az adótábla szerint kiszámított adót csökkentenie kell az általa már korábban levont adóelőleg összegével és az így kiszámított adókülönbözetet kell adóelőleg címén levonnia (göngyölítéses módszer).

A Kezelő Szervezet azzal, hogy ügyfeleinek az 1997. áprilisában kiküldött körlevelében hiányos tájékoztatást adott megsértette az Áe. általam hivatkozott rendelkezéseit eljárásával alkotmányos visszásságot okozott a vizsgált alkotmányos joggal összefüggésben, figyelemmel ügyfelei alkotmányos érdekeire is.

Tekintettel azonban arra, hogy a Kezelő Szervezet 1998. január 27-én kelt, ügyfeleit tájékoztató körlevelében eleget tett a vonatkozó teljes körű tájékoztatási kötelezettségnek a konkrét ügyben további ajánlással élni nem kívánok, de a hasonló jellegű jogsérelmek jövőbeni elkerülése érdekében, állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére hivatkozva felkérem, a Kezelő Szervezet igazgatóját,  hogy fokozottan gondoskodjék hivatalában a törvényben rögzített eljárási rend betartásáról.  

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter