OBH 7941/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése

Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Magyar Orvosi Kamara (a továbbiakban: MOK) beadványában az orvosegyetemek térítéses orvosképzési rendszerét kifogásolta. 

Az ügyben a vizsgálatot 1997. december 12-én megindítottam. 

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a művelődési és közoktatási minisztert, tekintettel arra, hogy a MOK által rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

3. Az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdése rögzíti: A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

A vizsgálat jogszabályi háttere

A felsőoktatásról szóló, 1993. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Ftv.) 7. § (6) bekezdése szerint az állami felsőoktatási intézmény az államilag finanszírozott alapfeladatán túl is folytathat felsőfokú szakemberképzést költségtérítéses szolgáltatásként, e törvény rendelkezései alapján.

Az Ftv. 31. § (1) bekezdése rögzíti: az államilag finanszírozott felsőfokú képzésben részt vevő hallgatók e törvény rendelkezései szerint tandíjat és egyéb díjakat, az államilag nem finanszírozott képzésben részt vevő hallgatók pedig költségtérítést és egyéb díjakat fizetnek.

Ftv. 83. § (8)  bekezdése előírja, hogy a felvételi vizsgák megszervezése és lebonyolítása a felsőoktatási intézmények feladata. A felsőoktatási intézmények a felvételi vizsgákat vagy azok egyes részeit közösen is megszervezhetik. A felvételi eljárás általános szabályait az FTT állásfoglalása alapján a Kormány rendeletben állapítja meg. 

A kormányrendelet meghatározza azokat a minőségi követelményeket, amelyeket mind az államilag finanszírozott hallgatói létszámkeretre, mind a költségtérítéses képzésre történő felvétel esetében teljesíteni kell.

A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló, 28/1995. (III. 24.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése szerint a felsőoktatási intézmény minden, az adott intézménybe (karra), szakra, képzési formára, az államilag finanszírozott, illetve költségtérítéses képzésre jelentkező felvételéről egységes rangsorolás alapján dönt.

A rangsorolást pontszámban kell kifejezni. A felsőoktatási intézménynek olyan pontozási rendszert kell kialakítania, amely biztosítja az objektív elbírálást, a differenciált felvételi döntés lehetőségét, valamint azt, hogy minden jelentkező az egységes rangsorba besorolható legyen. A pontozási rendszernek biztosítania kell azt is, hogy a rangsor alapján az államilag finanszírozott hallgatói létszámkeret betartható legyen. A rangsorolás elveit és módját a felsőoktatási intézmény szabályzatában állapítja meg, és a Tájékoztatóban teszi ki.

A költségtérítéses képzésre jelentkezők számára meghatározott ponthatár legfeljebb 10 százalékkal lehet alacsonyabb, mint az azonos követelmények mellett, ugyanazon felsőoktatási intézményben, karon, szakon, szakpáron, tagozaton, képzési formában az államilag finanszírozott képzésre meghatározott ponthatár. Az eltérés mértékét a felsőoktatási intézmény szabályzatában határozza meg.

A vizsgálat megállapításai

A művelődési és közoktatási miniszter által adott tájékoztatás szerint a Kormány a felsőoktatással kapcsolatos feladatai körében évente meghatározza a felvehető, államilag finanszírozott hallgatói összlétszámot, amelynek képzési szintek, intézmények közötti megoszlásáról a Felsőoktatási és Tudományos Tanács állásfoglalása alapján a művelődési és közoktatási miniszter dönt.

E létszám felett a felsőoktatási intézmények a felvételi eljárás általános rendjének megfelelően költségtérítéses képzést is hirdethetnek, amellyel továbbtanulási lehetőséget teremthetnek a felvételi követelményeket teljesítő, de az államilag finanszírozott hallgatói létszámba be nem kerülő, a képzés költségét vállalni tudók számára.

Költségtérítéses képzésre 1997. júliusában nyertek először felvételt a jelentkezők. A felsőoktatási intézmény által megállapított ponthatár fölött mindenkit fel kellett venni, a ponthatár alatt viszont senki nem volt felvehető. Ez alól a költségtérítéses képzésre jelentkezők sem mentesülhettek egyik felsőoktatási intézményben sem, a felvételi követelmények azonosak voltak. A költségtérítéses képzésben résztvevők esetében az államilag finanszírozott létszámkeret betöltését követően valamivel alacsonyabb ponthatár megállapítására került sor.

A minisztertől kapott tájékoztatás kiterjedt arra is, hogy a nappali alapképzésben 1997-ben csak a SOTE hirdetett költségtérítéses képzést az általános orvosi karon. Itt az államilag finanszírozott képzésre megállapított 110-es és a költségtérítéses képzésre megállapított 104-es ponthatár között összesen 3 főt vettek fel. A fogorvos-tudományi karon a 107 és 104-es ponthatár között szintén 3 főt vettek fel. A gyógyszerésztudományi szakon a SOTE és a SZOTE hirdetett költségtérítéses képzést, valamint a DOTE pótfelvételit. A SOTE 2 főt, a SZOTE 25 főt, a DOTE 10 főt vett fel.

Egyetértek a művelődési és közoktatási miniszter álláspontjával, amely szerint - figyelembe véve  az új törvényi szabályozást (az Ftv. módosításáról rendelkező 1996. évi LXI. törvény) is - nem az orvosi képzés piacosításáról, gazdasági jellegű kivételezésről van szó, hanem a képzést megfizetni képes, ugyanakkor az egyetemek által meghatározott követelményeket teljesítő jelöltek továbbtanulását lehetővé tevő felvételi gyakorlat bevezetéséről és továbbtanulók körének bővítéséről.    

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 25. §-a szerint ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását.

Az általam lefolytatott vizsgálat, a művelődési és közoktatási miniszter tájékoztatása valamint a MOK beadványa alapján megállapítottam, hogy a költségtérítéses képzéssel kapcsolatos rendelkezésekben az Obtv-ben megjelölt és az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt. 

Amennyiben az országgyűlési biztoshoz konkrét ügyben érkezik az egyetemek által folytatott költségtérítéses képzésre történő felvételt kifogásoló bejelentés, annak vizsgálata e jelentéstől függetlenül történik.

Budapest, 1998. február    .

										Gönczöl Katalin