OBH 7899/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy Nagykáta Város Önkormányzata nem szerez érvényt határozatának, így a végrehajtás elmaradása a szomszéddal kapcsolatos vitát nem zárja le.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.
Az eljárás során több ízben információt kértem az Önkormányzattól.

A megállapított tényállás

Panaszos néhány éve vásárolta lakóingatlanát, majd a beköltözést követően derült ki, hogy a házhoz tartozó emésztőből egy rész a szomszéd telkére nyúlik át. Ennek oka az, hogy az István utcában a telkek rosszul lettek kimérve. A korábbi tulajdonosok között nem volt vita, panaszosunk új szomszédja azonban akadályozza az emésztő rendeltetésszerű használatát. Az emésztőt a szomszéd betemette, ezért panaszos az Önkormányzat segítségét kérte az eredeti állapot helyreállítására. A határozat megszületett, elrendelték az emésztőgödör kibontását, a végrehajtás azonban váratott magára. Az Önkormányzatnál  ez elmúlt évek alatt számos irat készült, beadványok születtek a mielőbbi megoldásra. Az első kérelem már 1996-ban került benyújtásra az Önkormányzat Jegyzőjéhez, de csak egy év elteltével készült az a határozat, amely arra kötelezte a szomszédot, hogy tegye lehetővé panaszos számára az ingatlanán (szomszéd) lévő szennyvíztároló leürítő nyílásának kitisztítását és végleges megszüntetését. A kötelezés határideje: azonnal. Az indokolás tartalmazza, hogy panaszosunk  ingatlanához tartozó szennyvíztároló ürítőnyílása a szomszédos ingatlanon található, mely ürítőnyílás homokkal van betöltve. Panaszos időközben a lakóháza melléképületében kialakított egy nyílást a szennyvíztárolóhoz, amelyen keresztül  a tároló tartalma leüríthető. Mivel a szennyvíztároló ürítése a továbbiakban panaszos ingatlanáról is megoldott, lehetővé és szükségessé vált a szomszédos ingatlanon lévő ürítőnyílás mindennemű veszélyforrást kizáró módon való megszüntetése. Végezetül a határozat felhívta a szomszéd kötelezett figyelmét, hogy amennyiben a határozatban foglaltaknak nem tesz eleget, úgy ismételten is kiszabható, száz ezer forintig terjedő bírsággal sújtható. Az 1997 év végén kelt határozat végrehajtásáról a vizsgálat lezárása előtt információt kértem az Önkormányzattól, azonban választ nem kaptam.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy az Önkormányzat az 1997. év végén született határozat végrehajtása érdekében nem tett intézkedést, mely mulasztás az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okozott. A szennyvíztároló rendszeres ürítése, tisztántartása a lakóépület rendeltetésszerű használatával szoros összefüggésben van, a rendszeres ürítés elmaradása lehetetlenné teszi a mellékhelyiségek mindennapi használatát, mint ahogy ez a vizsgált ügyben be is következett. Mindez rossz hatással van az épület állagára, a szennyvíznek az udvar egy meghatározott részén szabadon való tárolása közegészségügyi szempontból megengedhetetlen. A leürítő nyílás kitisztítását és végleges megszüntetését elrendelő határozat meghozatala a kérelem benyújtását követő egy év elteltével került kiadásra, ezzel az ügyintézési határidőt a hatóság súlyosan megsértette. A vizsgálat lezárása előtt megkísérelt információ szerzés sem vezetett eredményre, az Önkormányzat nem adott tájékoztatást konkrét megoldásról. A leírtakra tekintettel megállapítottam, hogy a jegyzőhöz intézett megkeresésem teljesítésének elmaradása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

A j á n l á s

Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdés alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy a konkrét ügy áttekintését követően hívja fel a Nagykáta Város Jegyzőjét a végrehajtás érdekében szükséges intézkedés megtételétre.

K e z d e m é n y e z é s

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdés alapján felhívom Nagykáta Város Jegyzőjét, hogy mindenkor teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését és ezek előkészítését minden munkatársától követelje meg.

Kérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét és Nagykáta Város Önkormányzatának Jegyzőjét, hogy ajánlásommal és kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről az Obtv. 20. § és 21 §-ában meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 1999. november 30.

Dr. Polt Péter