OBH 7807/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

K. I. (panaszos) kálmáncsai lakos panasszal fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadványában sérelmezte a bíróság eljárását, mely szerint "Szeretnék a Barcsi Városi Bíróság jogsértő határozata ellen Önökhöz panasszal fordulni. Mivel a Bíróság nem volt hajlandó a beadott ügyben a tárgyalást lefolytatni." 

A rendelkezésemre álló iratok és adatok alapján az Alkotmány 64. §-ában foglaltak megsértésére lehetett következtetni - mely szerint a "Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet, vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szervek elé". Ezért az ügy tisztázása, valamint az iratok megküldése céljából megkerestem az FM Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatalát (Hivatal). 

Megállapított tényállás

Panaszos, valamint a Hivatal által rendelkezésemre bocsátott iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg. 

A Barcsi Városi Bíróságon 1996. július 11. napján 13,30 órára kitűzött és megtartott tárgyaláson felvett jegyzőkönyv szerint panaszos mint felperes az AGRICOLA Mezőgazdasági Szövetkezet, Kálmáncsa, alperes ellen pert indított.  A tárgyaláson személyesen jelen lévő felperes előadta: "Keresetem az, hogy a bíróság a kálmáncsai 144 kataszteri hold erdőt, aminek tulajdoni lap számát, és a helyrajzi számát nem tudom, adja vissza azoknak a tulajdonosoknak a tulajdonába, akik valamikor a Kálmáncsai Erdőbirtokossági Társaság tagjai voltak."

Felperes állítása szerint "Kálmáncsán, 1951-ig az államosításig létezett egy Erdőbirtokossági Társulás. Ennek azok a személyek voltak a tagjai, akikről a listát csatoltam az 1. sorszámú iratomhoz. Azon személyektől, akik az Erdőbirtokossági Társulás tagjai közül beléptek az 1950-es években alakított Szövetkezetbe, az erdő tulajdonukat nem vették el, csak a Tsz. használatába került az.
Az átmeneti törvény idején, amikor a Tsz-tagoknak részarány tulajdont adtak, ezzel az erdővel nem foglalkoztak.
1992 évben a volt Erdőbirtokossági Társulási tagok alakítottak egy egyesületet Kálmáncsa Község Legeltetési és Erdőbirtokossági Társulata néven, melyet a Somogy Megyei Bíróság Társadalmi Szervezetek nyilvántartásába vett.
A kálmáncsai Tsz. mellett szerveződő Földkiadó Bizottság az Erdőbirtokossági Társulás erdőjét mint Tsz. részarány tulajdont kiosztotta.
Soha nem volt a Tsz.-é a perbeli erdőterület a Földkiadó Bizottság mégis részarány tulajdonként kiosztotta ezt az erdőterületet is.
Az erdőtörvény szerint a Földkiadó Bizottság ezt az erdőterületet csakis a régi Erdőbirtokossági Társulás tagjainak oszthatta volna ki. Tehát a Földkiadó Bizottság ezen határozatát sérelmezem. Ezért indítottam pert."

A Barcsi Városi Bíróság P.20131/1996/9. számú végzésének indokolásából kitűnik, hogy panaszos az 1996. július 11-én megtartott tárgyaláson pontosított kereseti kérelmében a Homokszentgyörgyi Földkiadó Bizottság 71/1995.sz. Kálmáncsán 1995. december 13-án kelt határozatának megváltoztatását kérte. 

A bíróság az említett számú végzésében megállapította hatáskörének hiányát, és elrendelte a "Keresetlevél" mint fellebbezés áttételét a Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz.

Panaszos az elsőfokú bíróság határozata ellen fellebbezéssel élt. A fellebbezést a Somogy Megyei Bíróság mint másodfokú bíróság bírálta el. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság végzését a 2Pf.20184/1997/1. számú végzésével helybenhagyta. 

Ezt követően panaszos a megyei bíróság elnökénél panasszal élt. A bíróság elnöke 1997. március 19-én kelt levelében panaszost tájékoztatta, hogy a jogerős bírósági határozatok felülvizsgálatára a megyei bíróság elnökének semmiféle jogköre nincs. A panaszban jelzett ügyben a Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatal fog dönteni. 

A Barcsi Bíróság által a Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz áttett "Keresetlevelet" a Hivatal a Bíróság végzésének megfelelően fellebbezésként bírálta el a 121/1997. számú és 1997. március 26-án kelt határozatával.  A Hivatal a Homokszentgyörgyi Földkiadó Bizottság 71/1995. számú és 1995. december 13-án kelt határozatát helybenhagyta, s felhívta panaszost, hogy határozata ellen annak kézhezvételétől számított 30 napon belül a Kaposvári Városi Bírósághoz benyújtott keresettel kérheti a határozat felülvizsgálatát.  A Hivatal határozatának indoklásában kifejtette, hogy Kovács István nem volt termelőszövetkezeti tag, sem eredeti, sem juttatott aranykorona  tulajdonnal nem rendelkezik. Így részarány földtulajdon jogosultsága nincs. 

Panaszos által becsatolt iratokból nem állapítható meg, hogy panaszos az említett határozat elleni fellebbezési jogát kimerítette volna. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bek. f) pontja szerint az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a bíróság által hozott döntéseket nem vizsgálhatja felül, azok hatáskörén kívül esnek. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa csupán megjegyzi a panaszos tájékoztatása céljából, hogy panaszosnak az az állítása, miszerint "A bíróság nem volt hajlandó a beadott ügyben a tárgyalást lefolytatni" ellentmond a tényeknek, hiszen a bíróság panaszos pontosított kereseti kérelméhez viszonyítva döntést hozott, s  hatásköre hiányának megállapításával egyidejűleg a "Kereseti kérelmet" fellebbezésként való elbírálás céljából az arra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező FM Somogy Megyei Hivatalához tette át.

Az FM Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatala a hozzá áttett ügyet az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény, valamint az 1993. évi II. törvény rendelkezéseinek figyelembevételével bírálta el. Az erről szóló határozatot panaszos részére kézbesítette. 

A vizsgálat megállapította, hogy a Hivatal határozata - mivel a hatályos jogszabályoknak megfelel - alkotmányos visszásságot nem vet fel. Ezért panaszos beadványát alkotmányos visszásság hiányában el kellett utasítanom. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Hivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1998. március 13.

Gönczöl Katalin