OBH 7732/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

A vizsgálat megindítása

A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt tett feljelentése alapján elrendelt nyomozással összefüggésben a bizonyítékok egyoldalú mérlegelését, illetve a nyomozás indokolatlan megszüntetését kifogásolja.

A vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. §. (1) bekezdése alapján megindítottam.

Az érintett alkotmányos jog

Az 1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 

"2. §. (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

"54. § ...(2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni. ..."

Az ügy jogszabályi háttere

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény;

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény.

A megállapított tényállás

A panaszos 1996. november 25-én bántalmazás vétségének alapos gyanúja miatt feljelentést tett a Hajdú-Bihar Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalnál, mert állítása szerint november 23-án a Debreceni Rendőrkapitányság eljáró beosztottai  - két rendőr - előállítása után az előállító helyiségben bántalmazták, melynek következtében 8 napon belül gyógyuló sérüléseket szenvedett.

Az Ügyészségi Nyomozó Hivatal a feljelentés kiegészítése során foganatosított intézkedések megtétele után a nyomozás elrendeléséről határozott. A nyomozás adatai szerint azért került sor rendőri intézkedésre, mert az elkövetett szabálysértéstől többszöri felszólítás ellenére nem állt el.

A nyomozás megszüntetésére a Be. 139. §. (1) bekezdés b./ pontjának I. fordulata alapján - mivel a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése és az eljárás folytatásától sem várható eredmény - került sor. 

A határozat ellen bejelentett panaszt, mint alaptalant a Debreceni Városi Ügyészség elutasította.

A vizsgálat megállapításai

Az Obtv. 1. §-a szerint az országgyűlési biztos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. 

Az Obtv. 16. §. (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A szóban forgó ügyben a panaszos a feljelentés alapján nyomozást folytató ügyészség tevékenységét, végső soron a nyomozás - a panaszos véleménye szerint indokolatlan - megszüntetését kifogásolja. 

A bűnüldözésre hivatott hatóságok esetleges mulasztásai kétség kívül alkalmasak alkotmányos visszásság okozására. 

Mivel azonban a Be. 5. §. (1) bekezdése értelmében a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása, nincs lehetőségem sem a büntetőügyben hozott határozat ténybeli alapjainak vizsgálatára, sem a bizonyítékoknak a nyomozóhatóságok helyett történő mérlegelésére, kivéve, ha a mérlegelés alkotmányos korlátait túllépi, de erre vonatkozóan adat nem merült fel.

Az országgyűlési biztos vizsgálata kizárólag az ügyészi szakban lezárult büntetőügyekkel kapcsolatos eljárási cselekményekre, illetve mulasztásokra terjedhet ki. 

Az adott esetben eljáró hatóságok a nyomozást a hatályos jogszabályok szerint, a törvényesség sérelme nélkül folytatták le. 

Mindezek alapján az ügyben nem volt megállapítható olyan alkotmányos visszásság, amely az országgyűlési biztos számára az 1993. évi LIX. tv. 20. §. (1) bekezdésében írt intézkedés megtételére adna alapot. 

Budapest, 1997.

Dr. Polt Péter