OBH 7540/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kunné dr. Simonyi Anna 

Az eljárás megindulása

Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy szomszédja folyamatosan engedély nélkül építkezik, azonban a helyi önkormányzat jegyzője bejelentései ellenére nem tette meg a szükséges intézkedéseket. Sérelmezte továbbá, hogy szomszédja "kocsma" működtetésére kapott engedélyt, s emiatt igen nagy a zaj és a bűz a lakóháza közvetlen közelében.
Mivel a panasz alapján visszásságra lehetett következtetni, tájékoztatást kértem a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjétől.

Érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok

Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény
Az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1986. (XII. 29.) ÉVM. sz. rendelet

Megállapított tényállás

Panaszos több ízben tett bejelentést a szomszédos ingatlan tulajdonosa engedély nélküli építkezése miatt. 
Az építési hatóság felszólította építtetőt, hogy az engedély nélkül megépített támfal és pince építményre nyújtson be fennmaradási engedély iránti kérelmet, mely határozatot panaszos fellebbezését elbírálva a másodfokú hatóság helyben hagyta.
Az építtető további engedély nélküli építkezésére szintén másodfokú eljárásban felülbírált határozattal kapott fennmaradási engedélyt 1997-ben.

A Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal tájékoztatásából kitűnt, hogy az építkezéssel érintett ingatlanon álló, korábban lakóépületnek használt épületben vendéglátóhelyet alakítottak ki. A funkcióváltáshoz szükséges átalakítást engedélyező határozat fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett.

A vizsgálat megállapításai

A panasznak a "kocsma" működésére vonatkozó részét nem vizsgáltam hatáskör hiányában, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján. Az idézett törvényhely értelmében ugyanis: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
A vendéglátóegység működését kifogásoló bejelentésre a Salgótarjáni Polgármesteri Hivatal jelenleg folytatja a vizsgálatot (helyszini szemle tartása, stb.), még döntés nem született az ügyben.
A panasz építésügyi részére vonatkozóan a felkérésre megküldött iratokból megállapítható, hogy Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzatának jegyzője panaszos bejelentéseire folyamatosan intézkedett mind 1996-ban, mind 1997-ben. Az intézkedésekről panaszos értesült, hiszen a hozott határozatokat megfellebbezte.
Figyelemmel arra, hogy a panasz alaptalannak bizonyult, azt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 19. § (2) bekezdése alapján - mely szerint "Az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan, továbbá az ismételten előterjesztett és érdemben új tényt, adatot nem tartalmazó beadványt elutasítja, a nem jogosult által, valamint a névtelenül benyújtottat pedig elutasíthatja. Az elutasítást minden esetben indokolni kell." - elutasítom.

Budapest, 1999. április 12.

Gönczöl Katalin