OBH 7507/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Budapest XI. Csurgói úti Etele Gimnázium pedagógusa panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában sérelmezte, hogy iskolájában az 1996/97. tanév végi osztályozó vizsgák alkalmával az intézmény figyelmen kívül hagyja a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló, 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) vizsgáztatásra vonatkozó rendelkezéseit.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. október 20-án megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg, figyelemmel a Közoktatásról szóló, 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kö tv.) 102. § (2) bekezdésének c) pontjára, amely szerint a fenntartó ellenőrzi a közoktatási intézmény (...) működésének törvényességét, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján megkerestem Budapest Főváros XI. Kerületi Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, mint fenntartót és felkértem az ügy valamennyi vonatkozását érintő tényfeltáró vizsgálat lefolytatására különös figyelemmel arra, hogy a Polgármesteri Hivatal Művelődési Osztálya a tudomásszerzést követően valóban a tőle elvárható gondossággal és körültekintéssel kezelte-e az ügyet, megfelelő intézkedéseket tett-e és azok valóban megfeleltek-e a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek. 

A vizsgálat megállapításai

Fent hivatkozott Rendelet 26. § (1) bekezdése szerint a tanulmányok alatti vizsgát - közöttük az év végi osztályozó vizsgát is - háromtagú vizsgabizottság előtt kell letenni.

A Panaszos által átadott dokumentumok arra engedtek következtetni, hogy ezt a rendelkezést az iskolában több esetben figyelmen kívül hagyták. A Panaszos jelezte a jogszabálysértést a Polgármesteri Hivatal Művelődési Osztályánál, de állítása szerint érdemi intézkedésre, a bejelentést követően nem került sor. 

A gyermeki, tanulói és szülői jogok védelme érdekében a Kö tv. általánossá teszi a jogorvoslati eljárás indítás jogát az óvodai, iskolai, kollégiumi ügyekben. Kizárólagosan a magatartás és a szorgalom, valamint a tanulmányi követelmények teljesítésére vonatkozó értékelés tekintetében zárja ki ezt a lehetőséget. 

A tanuló, illetőleg a szülő azonban e körben is vitathatja az osztályozás eljárási kérdéseinek a jogszerűségét. Az eljárás indításának joga nyitva áll jogszabálysértésre és egyéni jog- és érdeksérelemre történő hivatkozással is.

A Kö tv. 83. § (2) bekezdése szerint a tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása ellen – a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül – a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, kivéve a magatartás, a szorgalom, valamint a tanulmányok értékelését és minősítését. Eljárás indítható a magatartás, szorgalom és a tanulmányok minősítése ellen is, ha a minősítés nem az iskola által alkalmazott helyi tantervben meghatározottak alapján történt, illetve a minősítéssel összefüggő eljárás jogszabályba vagy a tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközik.

Tekintettel arra, hogy a jelzett ügyben a pedagógus bejelentésén kívül szülői panasz is érkezett a Polgármesteri Hivatal Művelődési Osztályához, az a Kö tv. 83. § (3) bekezdésének b) pontja alapján törvényességi kérelemnek minősül.

Törvényességi kérelem esetében a Kö tv. 83. § (4) bekezdése alapján a fenntartó képviselője jár el, és hoz másodfokú döntést. A törvényességi kérelem benyújtásával kapcsolatos határidő számítására, a mulasztásra, a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, 1957. évi IV. törvénynek (a továbbiakban: Áe tv.) a rendelkezéseit kell alkalmazni.

Az Áe tv. 13. §-ának (1) bekezdése szerint az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.

A törvény 42. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

Jelzett ügyben a Polgármesteri Hivatalhoz érkezett beadványok panaszügyként való kezelése, az ügyek Áe tv. szerint meghozni szükséges, alakszerű közigazgatási határozatok nélküli, levéllel történő lezárása az Áe tv-en túl sérti az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét is.

Alakszerű közigazgatási határozat hiányában a szülő törvényességi kérelme tárgyában "hozott döntéssel" szemben nem élhetett a  Kö tv. 83. §-ának (7) bekezdésében biztosított bírósági felülvizsgálat lehetőségével. A jogorvoslat kizárása sérti az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdésében rögzített jogorvoslati jogosultság alkotmányos jogát. 

Fentieken túl megállapítottam, hogy a Panaszos valamint a Polgármesteri Hivatal által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok egymásnak ellentmondanak. A Panaszos állítása szerint a korábbi tanévek során is előfordult, hogy csak a szaktanár jelenlétében folytak az év végi osztályozó vizsgák. Ennek megtörténtét a Polgármesteri Hivatal felé azonban sem a hallgatók sem a szaktanárok nem jelezték.

Az egyetlen eset amikor a Panaszos a Művelődési Osztálynak jelezte a szabálytalan vizsgáztatást, az 1997. június 5-i vizsganap volt. A Művelődési Osztály munkatársai a bejelentést követően felkeresték az oktatási intézményt, ahol megállapították, hogy a vizsgák a kiírásnak megfelelően - megjelölve a bizottság tagjait és elnökét - zajlanak.

Amennyiben a Panaszos az 1997. június 3-i vizsganapon is észlelt szabálytalanságot azt - tekintettel a történtek rekonstruálásának nehézségeire - haladéktalanul jeleznie kellett volna. 

A Jegyző által lefolytatott vizsgálat megállapításai szerint egymásnak mondanak ellent a vizsgabizottság működését illetően a hallgatók nyilatkozatai is, hasonlóan az oktatási intézmény igazgatójához, a tanárokhoz és a Panaszoshoz.

Az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége bizonyítási eszközöket beszerezni, amennyiben azok a jelen esetben is szereplő kérdésre vonatkoznak. Ennek megfelelően az ügyben tartalmilag azokra a bizonyítékokra kellett hagyatkoznia, amelyeket a felek benyújtottak. A formai és tartalmi vizsgálat így további alkotmányos visszásság megállapítását nem tette lehetővé.

A bizonyított, hivatali mulasztásban megnyilvánuló alkotmányos visszásság orvoslása érdekében ajánlással élek. 

Az Obtv. 21. § (2) bekezdése alapján felkérem Budapest Főváros XI. Kerületi Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, hogy a jelzett ügyben a szülő által előterjesztett törvényességi kérelemről az irányadó jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően, alakszerű határozatban döntsön.

Kérem, hogy ajánlásom alapján tett intézkedéseiről az Obtv. 20. §-ának (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1997.  

										Dr. Polt Péter