OBH 7488/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos azért fordult hozzám, mert a Ráckevei Földhivatal (továbbiakban: Földhivatal) az általa megvásárolt ingatlannak csak 482 m2 területére kívánja bejegyezni a tulajdonjogot, holott az  adásvételi szerződésben 621,5 m2 nagyságú ingatlant vásárolt. Kéri az országgyűlési biztost, hogy vizsgálja meg a Földhivatal eljárását, és tájékoztassa arról, hogy ilyen esetben mit kell tennie.

Érintett alkotmányos jog:

A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) E jog alapján kérheti a tulajdonos  tulajdonjogának bejegyzését, melyet a Földhivatalnak - ha az az ingatlannyilvántartás adataival nem ellenkezik - a szerződésben rögzített tartalommal kell az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetni.

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai:

Panaszos az 1993. augusztus 13-án kelt adásvételi szerződéssel megvásárolta a szigethalmi 026/30 hrsz.-ú ingatlan 2/4 tulajdoni illetőségét, azaz 621,5 m2 területű ingatlant. A bejegyzési kérelmet 1993. augusztus 30-án nyújtotta be a Földhivatalhoz. A tulajdoni lap szerint a Földhivatal megállapította, hogy az eladó 140/1243-d illetőséget  az 1993. augusztus 2-án kelt szerződés alapján társtulajdonosainak eladott, így csak 482/1243-d tulajdoni hányaddal rendelkezik. Ezért a földhivatal felhívta  panaszost, hogy nyilatkozzon arról kéri-e, hogy tulajdonjogát a 482/1243-d tulajdoni illetőségre bejegyezzék. Panaszos azonban továbbra is az ingatlan 2/4-d részére kérte a tulajdonjog bejegyzését. Arra hivatkozott, hogy amikor a szerződéskötéshez 1993. augusztus 7-én tulajdoni lap másolatot kért, azon még egyetlen olyan széljegy sem szerepelt, mely arra utalt volna, hogy az eladó az ingatlan illetőségéból területet adott el. A panaszos a levelére évekig nem kapott választ, ezért 1996. június 28-án ismételten írt a Földhivatalnak, hogy tulajdonjogát jegyezze be. Végül a Földhivatal 1996. október 11-én kiadott egy tulajdoni lap másolatot, melyen az eladó nevén már a kisebb terület szerepelt, és széljegyzetként tüntették fel panaszos tulajdonjog bejegyzési kérelmét, valamint az eladó tulajdonát érintő a Pest megyei Illetékhivatal jelzálogjog bejegyzési kérelmét.
Panaszos a Pest megyei Földhivatal vezetőjéhez fordult, és kérte segítségét ahhoz, hogy tulajdonjogát a szerződés szerinti tartalommal bejegyezzék. A hivatalvezető tájékoztatása szerint panaszos 1993. augusztus 7-én kérte ki a tulajdoni lap másolatot. Az a szerződés mellyel az eladó 2/4-d illetőségéből 140 m2 területet tulajdonostársai részére elidegenít 1993. augusztus 8-án érkezett a Földhivatalhoz. A panaszossal kötött szerződés idején az eladó már csak 482/1243-d tulajdoni illetőséggel rendelkezett. Panaszos tulajdonjog bejegyzési kérelme 1993. augusztus 30-án érkezett a Földhivatalba, tehát később, mint az a szerződés melyel az eladó ingatlanának területe kisebb lett. A Pest megyei Földhivatal vezetője megállapította, hogy helyesen járt el a Ráckevei Földhivatal, amikor először az 1993. augusztus 8-án beérkezett kérelmet jegyezte be a nyilvántartásba és panaszost nyilatkozattételre hívta fel.
A hivatalvezető tájékoztatta panaszost arról is, hogy a problémát az eladóval való egyezség  vagy polgár per útján tudja megoldani. A tájékoztatással egyetértek. Az ingatlannyilvántartásról szóló 1972. évi 31. számú törvényerejű rendelet végrehajtására kiadott 27/1992. (XII. 31.) MÉM remdelet 92. §-ában foglaltak szerint a beadványokat az érkezés napján abban a sorrendben kell iktatni, ahogy azok az iktatóhoz érkeztek. Ha ugyanarra az inagtlanra egyidejűleg több beadvány érkezett az iktatóhoz, azonos rangsort kapnak. Egyébként a beadványokat érkezési sorrendjükben kell elintézni. A bejegyzések rangsorát csak valamennyi érdekelt hozzájárulásával lehet megváltoztatni. Panaszos szerződése később érkezett a földhivatalhoz, mint az eladó és társtulajdonosai között létrejött szerződés. A bejegyzési kérelemnek a földhivatal csak abban az esetben tehetett volna eleget, ha panaszos nyilatkozik, hogy tulajdonjoga a kisebb területre is bejegyezhető, vagy az eladóval közös megegyezéssel módosítja a szerződésben szereplő területet. Mivel egyik megoldásra sem került sor, és az iratokból megállapíthatóan panaszos polgári pert sem indított, a Földhivatal elutasította a bejegyzési kérelmet. Az erről szóló határozatot panaszos 1997. október 17-én vette át. Ezek után nem volt akadálya annak sem, hogy a Földhivatal bejegyezze azt a jelzálogjog kérelmet, mely az eladó illetőségét terhelte. 
Az 1999. június 30-án beszerzett tulajdoni lap másolat szerint az ingatlan szóban forgó illetősége még mindig az eladó tulajdonát képezi, a tulajdoni lap harmadik oldalán pedig az a feljegyzés található, hogy panaszos bejegyzési kérelmét elutasították. 
Nem vitás, hogy panaszost a jogügylet kapcsán sérelem érte, de ez nem hozható összefüggésbe földhivatali mulasztással. Ezért a vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányában lezárom. Panaszos még mindig kérheti tulajdonjogának bejegyzését a kisebb területre, illetve ha ezt nem kívánja akkor sérelmére bírói úton kereshet orvoslást.

Budapest, 1999. július 12.

Dr. Polt Péter