OBH 7435/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert csalás bűntettének alapos gyanúja miatt tett feljelentései tárgyában a rendőrkapitányságok a nyomozást megszüntették, illetve annak teljesítését - bűncselekmény hiányára hivatkozva - megtagadták, és a határozat ellen előterjesztett panaszait az eljáró ügyészségek elutasították. 

A panaszbeadvány alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese az 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdésére figyelemmel vizsgálatot rendelt el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében. 

Érintett alkotmányos jog 

Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog. (Alkotmány 2. §. (1) bekezdése)

Alkalmazott jogszabályok

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról;

1991. évi IL. törvény a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról;

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról.

A megállapított tényállás

A balatonboglári ARCHITEX Kft. képviseletében a panaszos 1995. december 7-én feljelentést tett a Szigetszentmiklósi Rendőrkapitányságon a Dunaharaszti székhelyű Magister Center Kft. ügyvezetője ellen, mert 1992. december 27-én megrendelt építőanyagok ellenértékének egy részét nem fizette meg, fizetési kötelezettségének többszöri felszólítás ellenére nem tett eleget. 

Mivel a nyomozás adatai alapján bűncselekmény nem volt megállapítható, ezért az ügyben 1996. június 13-án a nyomozást megszüntették. 

A határozat ellen a feljelentő panaszt  nem jelentett be, ellenben 1996. november 11-én ismét feljelentést tett az ügyben.

A Zala Megyei Rendőr-főkapitányság Gazdaságvédelmi Osztálya feljelentés kiegészítését rendelte el, majd a nyomozás teljesítését a Be. 127. §. (1) bekezdés a./ pontja alapján - mivel a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény - megtagadta.  E határozat ellen bejelentett panaszokat és felülvizsgálati kérelmet az érintett ügyészségek leutasították.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos szóbeli meghallgatása alkalmával, illetve később írásban előterjesztett beadványában alapvetően azt sérelmezte, hogy az eljáró nyomozóhatóságok és az érintett ügyészségek a tényállás hiánytalan tisztázása érdekében nem vették figyelembe észrevételeit, eljárásuk nem volt körültekintő, ezért határozataik nem megalapozottak. 

A nyomozati iratok adatai szerint a megrendelő Magister Center Kft. ügyvezető 
igazgatója a megrendelt és részletekben leszállított anyagok ellenértékét kezdetben kifizette, majd pénzügyi nehézségei miatt maradt el a további teljesítés. Megkísérelt ugyan újabb kölcsönöket felvenni, hogy tartozását rendezze, de ez meghiúsult. 

A Budakörnyéki Bíróság által elrendelt végrehajtási eljárás során a követelés jogosságát elismerte, a tartozás tulajdoni lapra történő bejegyzéséhez hozzájárult. 

A beszerzett bizonyítékok alapján jutott a nyomozóhatóság arra az elhatározásra, hogy a feljelentett cselekményt nem minősítette bűncselekménynek, s a teljesítési határidő után beállt fizetésképtelenséget sem értékelte csalás bűntetteként. 

Mivel a Be. 12. §. (1) bekezdése értelmében büntetőeljárást csak a törvényben meghatározott feltételek alapján, bűncselekmény alapos gyanúja esetén lehet csak indítani, a bűncselekmény hiányában történő nyomozás megszüntetés, illetve megtagadás önmagában nem tekinthető alkotmányos visszásság okozásának. 

A Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. §. (1) bekezdése szerint a tényállás tisztázása, a beszerzett bizonyítékok mérlegelése a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata. 

Az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége a bizonyítékok mérlegelésére, így a nyomozás továbbfolytatásáról sem dönthet. Az országgyűlési biztos azt vizsgálhatja, hogy az ügyben eljáró hatóságok a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázták-e, és a bizonyítékok szabad mérlegelésének alkotmányos kereteit nem lépték-e túl, eljárásuk a jogállamiság követelményeinek megfelel-e.

Mivel tehát a nyomozás megszüntetése törvényi indokok alapján történt, ennek valószerűségét pedig az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja, a nyomozás megtagadása miatt alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.

A rendelkezésemre álló adatok szerint a Magister Center Kft. felszámolása ügyében a Pest Megyei Bíróság döntése 1994. december 22-én jogerőre emelkedett. 

Tekintettel arra, hogy a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi IL. törvény értelmében a felszámolásról a bíróság határoz, ezért az Obtv. 29. §. (1) bekezdés f./ pontja alapján az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja a bíróságok eljárását, illetve döntéseit. 

A Csődtörvény 57. §. (1) bekezdése kielégítési sorrendet állít fel a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezetekkel szemben fennálló követelések tekintetében. A törvény indokolása szerint azért van szükség a követelések rangsorolására, mert a legtöbb esetben nincs lehetőség az összes hitelezői igény kielégítésére. 

Önmagában az a körülmény, hogy az adós a fizetési kötelezettsége teljesítésének határideje után fizetésképtelenné válik, nem alapozza meg a hatóságok bünetőeljárás indítási kötelezettségét. Ezt konkrét ügyben a felmerült új bizonyítékok alapján teheti meg. Ugyanakkor a bizonyítékok értékelése mérlegelési jogkörébe esik, melynek vizsgálata csak az előbb említett korlátokkal lehetséges. Az ügyben ugyanakkor nem merült fel a mérlegelési jogkör alkotmányos sérelme.

Miután a vizsgálat nem tárt fel olyan adatot vagy körülményt, amely alkotmányos visszásságra utalna, ezért a vizsgálatot a panaszos egyidejű értesítése mellett  megszüntetem.

Budapest, 1998. 

Dr.  Polt Péter