OBH 7376/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Egy 24 lakásos társasházban lakó panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában előadta, hogy a Nyugat-Nógrád Vízmű Kft. társasháza vízdíj tartozása miatt - amely a bekötési vízmérő és az egyes lakások elkülönített fogyasztását mérő mellékvízmérőkön mért vízmennyiség közötti különbségből adódott - a vízszolgáltatást korlátozta. Panaszos álláspontja szerint - mivel a bekötési vízmérő és a mellékvízmérők között vízvételi lehetőség nincs - a Kft. eljárása megalapozatlan.

Eljárásom során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2)-(4) bekezdése alapján felkértem a Kft. ügyvezető igazgatóját, hogy szíveskedjen tájékoztatni a panasszal kapcsolatos álláspontjáról, különös tekintettel arra, hogy panaszos ügyében munkatársai kellő gondossággal és körültekintéssel jártak-e el, továbbá megfelelő intézkedéseket tettek-e és ezek megfeleltek-e a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek. Kértem, hogy válaszában térjen ki a Társaságnak a szolgáltatás korlátozásával kapcsolatban az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat felé tett intézkedéseire is.

A megállapított tényállás

A társasházban 1994 augusztusától 1996 decemberéig megközelítőleg 140.000 Ft. tartozás halmozódott fel, ún. bekötési mérős maradványként. A ház lakói az erről szóló számlákat, egyenlegközlőket nem vették át. Az ismételt felszólításokra sem fizetett a lakóközösség, ezért a szolgáltató 1997 júniusában vízkorlátozást rendelt el az épületcsoportnál. A szolgáltató tájékoztatása szerint a vízkorlátozás néhány napig állt fenn.

A Kft. ügyvezető igazgatójának személyes döntése alapján a Társaság jelentős összegű tartozást engedett el a lakóközösségnek. Az ílymódon lecsökkentett tartozás azonban ismét magasabb összegű, jelenleg megközelíti a 76.000 Ft-ot. A Kft. ügyvezető igazgatója arról tájékoztatott, hogy Társaság perben áll a tartozás összegét el nem fogadó fogyasztókkal.

Az ügyvezető álláspontja szerint a Társaság vízkorlátozó eljárása nem tekinthető megalapozatlan, mivel a bekötési mérő és a mellékmérők összesített értéke között különbség volt. Munkatársai a lehető legnagyobb körültekintéssel, a hatályos jogszabályok betartásával intézték az ügyet. Az ÁNTSZ területileg illetékes szervezetét tájékoztatták a kizárási előkészületekről, a kizárást az engedély megadása után hajtották végre.

Az ügy jogszabályi háttere

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 387. §-a kimondja, hogy közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást - így különösen gázt, villamos energiát és vizet - nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

A 388. (3) bekezdése úgy szól, hogy a szolgáltató a fogyasztóval szemben a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben szüneteltetheti, illetőleg korlátozhatja.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése kimondja, hogy az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A 29. § (1) bekezdésének f) pontja értelmében a törvény alkalmazásában hatóság az igazságügyi szerv, kivéve a bíróság.

A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdésének a) pontja szerint a szolgáltató a szolgáltatást - a létfenntartáshoz, valamint a közegészségügyi, továbbá a tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez szükséges vízellátás, a szennyvíz elvezetés szolgáltatás kivételével - az eredménytelen felszólítástól számított 30. naptól, amennyiben a szolgáltatási szerződésben a felek másként nem állapodtak meg, és az ÁNTSZ hozzájárulását beszerezte, korlátozhatja.

A 17. § (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékmérők fogyasztási különbözete elszámolásának módját a szolgáltatási szerződésben kell szabályozni.

A Korm. rendelet idézett rendelkezései a korlátozás elrendelésekor hatályosak voltak, utóbb, a jogszabály több más rendelkezésével együtt a 37/1999. (II.26.) Korm. rendelettel módosították.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai

A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet meghatározza a bekötési- és a mellékvízmérő fogalmát. Eszerint a bekötési vízmérő az ellátásba bekapcsolt ingatlanok vízhasználatának mérésére szolgáló, a bekötővezeték végpontjára telepített műszer, míg a mellékvízmérő a bekötővezeték végpontjára telepített bekötési vízmérő után beépített - a fogyasztó vagy a szolgáltató tulajdonát képező - vízmérő. (A két fogalmat a 37/1999. (II.26.) Korm. rendelet módosította.)

A Kormányrendelet felhatalmazta a szolgáltatót a szolgáltatás korlátozására, amennyiben a szolgáltatási szerződésben a felek másként nem állapodtak meg, és az ÁNTSZ hozzájárulását beszerezte. A Kormányrendelet értelmében az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó.

A Nyugat-Nógrád Vízmű Kft. ügyvezető igazgatója arról tájékoztatott, hogy az ügyben peres eljárás van folyamatban. Az 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdésének f) pontja az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nem teszi lehetővé, hogy jogerős, vagy folyamatban lévő bírósági ügyben vizsgálatot folytasson, ezért további vizsgálatra - hatáskör hiányában - nincs lehetőségem.

Budapest, 1999. július 19.

Dr. Polt Péter