OBH 7368/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

A vizsgálat megindulása:
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy 1996. október 26-án csalás büntette miatt, ismert elkövető elleni feljelentése alapján a rendőrkapitányság a nyomozást  bűncselekmény hiányában megtagadta. A határozat elleni panaszát a városi ügyészség alaposnak találta és a nyomozó hatóságot a nyomozás lefolytatására utasította. Beadványa szerint az így elrendelt nyomozást a hatóság néhány nap múlva - nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése - hivatkozással megszüntette. A megszüntető határozat elleni panaszát az ügyészség mint alaptalant elutasította. Megítélése szerint az elutasítás indokolása nem felel meg a valóságnak. 
	A beadványban foglaltak összefüggnek a jogorvoslathoz, továbbá a jogállamisághoz, illetve annak elengedhetetlen elemét képező jogbiztonsághoz való alkotmányos joggal, ezért  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)  bekezdése alapján vizsgálatot indítottam és az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján a Békés megyei RFK vezetőjétől bekértem az ügy iratait. 

A megállapított tényállás:
	A panaszos a fenti napon csalás büntette miatt, az elkövető megnevezésével feljelentést tett a Békéscsabai Rendőrkapitányságon. A feljelentésben foglaltak alapján a nyomozó hatóság a  feljelentés kiegészítését elrendelte ugyan, de érdemi cselekményt nem végzett, hanem a nyomozást a feljelentésben foglaltak alapján bűncselekmény hiányára hivatkozva, 1996 november 01-én hozott határozatában megtagadta. A panaszos jogorvoslati kérelmére a városi ügyészség - tekintettel arra, hogy a hatóság a feljelentés kiegészítése körében meg sem kísérelte az alapos gyanú fennállásának vagy kizárásának tisztázását - a hatóságot november 21-én kelt határozatában a nyomozás elrendelésére utasította. Átiratában felhívta a nyomozó hatóság figyelmét, hogy a csalás tényállásának bizonyításához  szükséges annak tisztázása, hogy a kölcsönvevő a pénz felvételekor nyilatkozott-e arra, hogy a kölcsön összegét vállalkozásra fordítja és azt, az így elért nyereségből fizeti vissza.
	Az így elrendelt nyomozás határidejét - tekintettel az elvégzendő nyomozati cselekményekre a nyomozóhatóság vezetőjének előterjesztése alapján - az ügyészség 1997. március 21-ig meghosszabbította. A nyomozás során megállapítást nyert, hogy a panaszos elismervény ellenében kölcsönadott a feljelentett személynek 500000 Ft-ot azzal, hogy az elismervényben foglalt határideig azt a kialkudott kamattal együtt vissza fizeti. A kölcsönvevő befektetési szándékát az elismervény nem tartalmazza, olyan nyilatkozatának elhangzását, hogy a kölcsön összegét a felvételt követően milyen célra kívánja fordítani a nyomozás során kétséget kizáróan bizonyítani nem lehetett. E megállapításokra alapozva nyomozást a hatóság - nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése hivatkozással - megszüntette. A panaszos jogorvoslati kérelmét az ügyészség mint alaptalant elutasította. Határozata indokolásában rámutatott arra, hogy nem tévedett a hatóság a nyomozás megszüntetésekor és annak indokát is helyesen állapította meg. A tévedésbe ejtés szándékának a pénz átvételekor kellett volna fennállnia. 

A vizsgálat megállapításai:
	A megállapított tényállás alapján azt vizsgáltam, hogy  az érintett hatóságok megtették-e a szükséges intézkedéseket a panaszos feljelentése, illetve jogorvoslati kezdeményezése alapján és  eljárásuk megfelelt-e a jogbiztonság követelményének. 
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." Az Alkotmánybíróság a jogállamiság alapvető követelményét akként határozta meg,  "hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott keretek között, a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket." 
A vizsgált ügyben az érintett hatóságok  eljárásának szabályait a Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény ( a továbbiakban  Be. ) tartalmazza.
A Be. 2. § A büntetőügyekben eljáró hatóságok az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén kötelesek a büntetőeljárást lefolytatni.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
18. § (1) Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
a) a nyomozó hatóságot nyomozási cselekményre és a nyomozásnak az általa megjelölt határidőn belüli befejezésére utasíthatja;
d) a nyomozó hatóság határozatát megváltoztathatja vagy hatályon kívül helyezheti;
f) a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. ...
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.

	Az idézett jogszabályi rendelkezések valamint a tényállásban foglaltak alapján megállapítottam, hogy mulasztást követett el a nyomozó hatóság amikor a feljelentés kiegészítése keretében érdemi cselekményt nem végzett, meg sem kísérelte az alapos gyanú fennállásának vagy kizárásának tisztázását. A szóban forgó ügyben a panaszos a nyomozást folytató hatóság e mulasztását kifogásolta. A bűnüldözésre hivatott hatóságok esetleges mulasztásai  kétségtelenül alkalmasak alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság okozására. Tekintettel azonban arra, hogy a fenti mulasztás a panaszos jogérvényesítését nem akadályozta, a hatóság határozatában utalt is a jogorvoslat lehetőségére és ennek eredményeként a mulasztás a rendes jogorvoslat keretében orvosolást is nyert, ezért  emiatt az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapitok meg. 
	Nem felelt meg a valóságnak a panaszos azon állítása, hogy az így elrendelt nyomozást a hatóság néhány nap múlva - nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése - hivatkozással megszüntette. Az iratok alapján ugyanis megállapítható, hogy a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében a nyomozó hatóság megtette a szükséges és célszerű intézkedéseket. Több tanút hallgatott meg és szembesítéseket  végzett és a november 21-én elrendelt nyomozás határidejét meghosszabbíttatva azt csak február 27-én szüntette meg. Megítélésem szerint is helyesen - az így szerzett adatok értékelése alapján a bűncselekmény elkövetésének alapos gyanújának hiányában - mellőzte a feljelentett személy gyanúsitotti kihallgatását. A Be. 5 § (1) bekezdése értelmében a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása, az országgyűlési biztos pedig nem büntető ügyben eljáró hatóság, így nincs  lehetőségem, sem a büntető ügyekben hozott határozatok ténybeli alapjának vizsgálatára, sem pedig a bizonyítékoknak a nyomozó hatóságok helyett történő további mérlegelésére.
	A panaszosnak a nyomozást megszüntető határozat miatt előterjesztett jogorvoslati kérelmét az ügyészség felülvizsgálta. A panaszt elutasító határozatában  részletesen és helyesen fejtette ki a nyomozás megszüntetésének indokoltságát és megalapozottságát is. 
	A fentiek alapján így nem állapítható meg az ügyben érintett hatóságok eljárásában és hozott határozataiban olyan jogsértés vagy mulasztás, amely alkotmányos jogokkal kapcsolatos  visszásságot eredményezne.
	Alkotmányos visszásság hiányában vizsgálatomat lezárom, annak eredményéről a panaszost és az érintet hatóságokat jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 1998. október 27.

Dr. Polt Péter