OBH 7234/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

A panaszos azt sérelmezte, hogy Csökmő Nagyközség Önkormányzata nehéz szociális helyzete ellenére nem nyújt  megfelelő támogatást családja részére, az önkormányzattól semmilyen segítségre nem számíthatnak. 
Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésében biztosított szociális biztonsághoz való joggal, az ügyben a vizsgálatot megindítottam. Csökmő polgármestere sürgetésemre késedelmesen adta meg az üggyel kapcsolatos válaszát.

A megállapított tényállás

A panaszos nehéz anyagi körülmények között él  hét tagú családjával. A család havi jövedelme 57.680-Ft. Az egy főre jutó jövedelem 9.643-Ft. A panaszos élettársával él együtt, közös háztartásban nevelik az asszony előző házasságából született két gyermekét és két közös gyermeküket. Az élettárs rokkant járadékban részesül. A család egy kertes saját tulajdonú házban él. Állapota rossz, felújításra szorulna. A panaszos két gyermekével elváltan egyedül élt, italozó életmódja miatt 1994-ben kórházi kezelésen vett részt. Itt ismerkedett meg élettársával, aki hasonló okokból volt az osztályon. A rövid ismeretségből élettársi kapcsolat lett, melyből megszületett első közös gyermekük. Az italozó életmódot azonban nem sikerült abbahagyniuk, közben megszületett második közös gyermekük. A gyámhatóság rendszeres közbenjárására újabb pszichiátriai kezelésen vett részt az élettárs, és ennek következtében mindketten abbahagyták az italozást. A második gyermek megszületése után a panaszos édesanyja odaköltözött a családhoz, hogy a gyerekek nevelésében segítsen. A panaszos több alakalommal panaszkodott a polgármesteri hivatalban élettársára, hogy ha az egy kis pénzhez jut azonnal elmegy otthonról és játékgépekbe dobálja. Gyakran előfordul, hogy játékszenvedélye kielégítése miatt  kölcsönkér, a panaszos erről csak akkor szerez tudomást amikor meg kell adni a kölcsönt. A panaszos előző házasságából származó két gyermeke az 1997-98-as tanévben kezdte meg középiskolai tanulmányait. Az önkormányzat a két gyermek utazási költségét az egész tanévre magára vállalta, ennek összege 26.680 Ft/tanév. Az önkormányzat az elmúlt években is támogatta a családot. 1994-ben 3.000-Ft,  1995-ben 8.000-Ft, 1996-ban 4.000-Ft, 1997-ben 4.000-Ft átmeneti segélyt kaptak. 1997-ben az egyik gyermek részére az influenza elleni védőoltást az önkormányzat vásárolta meg. A család 1997-ben egy alkalommal kapott rendkívüli segélyt, három alkalommal a kérelmet elutasították. A legutolsó kérelmet a képviselőtestület azzal utasította el, hogy a gyermekek rendszeres pénzellátásban / bérlettérítésben / részesülnek. Az 1997. november 1-én hatálybalépett gyermekvédelmi törvény alapján - a jegyzőtől kapott tájékoztatás szerint -  a  négy gyermek után a család rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesül, melynek összege  havonta 2.740-Ft gyermekenként.

A vizsgálat megállapításai

A becsatolt iratok és a kapott tájékoztatások alapján az alábbiakat állapítottam meg:
Alaptalan panaszos azon állítása, mely szerint az önkormányzattól semmiféle támogatást nem kapnak. Megállapítottam, hogy a család többször is részesült pénzbeli támogatásban. Jelenleg a gyermekek után rendszeres gyermekvédelmi támogatást kapnak. Csökmő Nagyközség Önkormányzata a hátrányos helyzetű önkormányzatok kategóriájába tartozik, így rendkívüli erőfeszítések árán tudja az önkormányzat a településüzemeltetési feladatokat ellátni, előfordul, hogy az ellátások kifizetésére átmeneti hitelt kell felvennie. A településen élnek panaszos családjánál alacsonyabb jövedelmű családok is, akiket az önkormányzatnak szintén támogatni kell.
Az önkormányzat lehetőségeihez mérten megfelelően támogatja a családot, eljárásaiban alkotmányos visszásságot nem találtam, ezért ajánlással nem élek.

Budapest, 1998. február 16.

Gönczöl Katalin