OBH 7229/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

Az eljárás megindulása:

	Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyetteséhez, mert ő és családja magyar állampolgárság megszerzése iránt benyújtott kérelme elutasítását sérelmezte.

A megállapított tényállás:

	Panaszos és családja 1995. május 2-án Himód Község Önkormányzata Polgármesteri Hivatalánál kérelmet terjesztett elő a magyar állampolgárság megszerzésére. A kérelmet a Belügyminisztérium Állampolgársági Főosztálya (a továbbiakban: Állampolgársági Főosztály)  A 330/1995. számon nyilvántartásba vette.
	Az eljárás adatai szerint a család 1994. évben kapott bevándorlási engedélyt. A kérelem köztársasági elnöki döntésre történő előkészítése során az Állampolgársági Főosztály panaszost magyarországi megélhetésének igazolására szólította fel. A rendelkezésre álló iratok szerint a család rendszeres jövedelemmel nem rendelkezett, panaszos és felesége sem munkahelyet sem más megélhetési forrást nem tudtak igazolni.
	Panaszos és családja állampolgárság iránti kérelmét a köztársasági elnök 1996. év végén elutasította.

A vizsgált alkotmányos jog:

	- A jogállam és az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog /Alkotmány 2. § (1) bekezdése/.

Az alkalmazott jogszabályok:

A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény

4. § (1) Kérelmére honosítható a nem magyar állampolgár, ha:
a) a kérelem előterjesztését megelőző nyolc éven át folyamatosan Magyarországon lakott;
b) a magyar jog szerint büntetlen előéletű és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság előtt büntetőeljárás nincs folyamatban;
c) megélhetése és lakóhelye Magyarországon biztosított;
d) honosítása a Magyar Köztársaság érdekeit nem sérti; és
e) igazolja, hogy alkotmányos alapismeretekből magyar nyelven eredményes vizsgát tett. E vizsgára csak nagykorú személy köteles.

(2) Kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, aki a kérelme előterjesztését megelőzően legalább három évig folyamatosan Magyarországon lakott, és az (1) bekezdés b)–e) pontjában meghatározott feltételek fennállnak, ha
a) magyar állampolgárral legalább három éve érvényes házasságban él, vagy házassága a házastárs halálával szűnt meg;
b) kiskorú gyermeke magyar állampolgár;
c) magyar állampolgár fogadta örökbe, vagy
d) magyar hatóság menekültként elismerte.

14. § (1) Az állampolgársági kérelemnek és a 12. § szerinti megkeresésnek tartalmaznia kell az érintett személyi adatait (név, lakcím, születési, házasságkötési adatai), felmenői személyi adatait, valamint az állampolgárságra, külföldre távozás időpontjára vonatkozó adatokat.
(2) Az állampolgársági kérelemhez a kérelmezőnek mellékelnie kell születési anyakönyvi kivonatát és a családi állapotát igazoló okiratokat, továbbá a kérelem elbírálásához e törvény 4–5., 8. és 11. §-ában meghatározott feltételek fennállását igazoló okiratokat.
(3) Ha a kérelem hiányos vagy az elbíráláshoz szükséges adatokat nem tartalmazza, a belügyminiszter a kérelmezőt más közokiratok bemutatására is felhívhatja. Ilyenek különösen: a hatósági erkölcsi bizonyítvány, az állampolgársági bizonyítvány, a honosítási, visszahonosítási, elbocsátási okirat, a magyar útlevél, az illetőségi bizonyítvány, továbbá a születési, házassági, halotti anyakönyvi okirat.

23. § E törvény alkalmazása szempontjából Magyarországon lakik az az országban bejelentett lakcímmel rendelkező, nem magyar állampolgár, akinek bevándorlását engedélyezték, vagy akit menekültként elismertek.

A vizsgálat megállapításai:

	Az 1993. évi LIX. tv. 23. § értelmében a magyar állampolgárság iránti kérelem elbírálása során csak a bevándorlási engedély jogerőre emelkedése, illetve a kérelem elbírálása közötti idő vehető figyelembe. Kérelmező és családja esetében még nem telt el az 1993. évi LIX. tv. 4. § (2) bekezdésében előírt három év várakozási idő. Ez azt jelenti, hogy az egyik - a magyar állampolgárság megszerzéséhez szükséges - törvényi feltételnek nem tettek eleget, ami már önmagában is elegendő ok a kérelem elutasítására.
	Az 1993. évi LV. tv. 4. § (1) bekezdés c) pontja értelmében a magyar állampolgárság megszerzése iránti kérelem elbírálásához a kérelmezőnek megélhetését, illetve annak forrását igazolnia kell. Panaszos és családjának kérelme hiányos volt, ezért az Állampolgársági Főosztály az 1993. évi LV. tv. 14. § (3) bekezdése alkalmazásával hiánypótlásra szólította fel. A vizsgálat adatai szerint az Állampolgársági Főosztály a hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelően járt el, a hiánypótlásra történő felszólítás kapcsán alkotmányos visszásságot nem észleltem.
	Figyelemmel arra, hogy panaszos és családja az 1993. évi LV. törvény 4. § (1) bekezdés c) pontjában előírt feltétel fennállását nem tudta igazolni és 4. § (2) bekezdésébe előírt három éves időtartam sem telt el, a kérelem elutasítására vonatkozó belügyminisztériumi előterjesztés megfelel a vonatkozó jogszabályok előírásainak, alkotmányos visszásságot nem észleltem.

Budapest, 1998. november 16.

Dr. Polt Péter