OBH 7208/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos tulajdonjog bejegyzés iránti kérelmet terjesztett elő a Fővárosi Kerületek Földhivatalához.(Továbbiakban: Földhivatal)  Kérelmét iktatták és széljegyezték. Ezt követően a Földhivatal olyan széljegyet jegyzett fel az ingatlanra, mely az ingatlant terhelő jelzálogjog bejegyzésére irányult.
A panaszos személyesen majd jogi képviselője útján is kérte a Földhivatalt, hogy a jelzálogjog bejegyzése iránti kérelmet utasítsa el, és törölje a széljegyet az ingatlanról, mert értékesítési szándékai emiatt meghiúsulhatnak. Intézkedés azonban panasza benyújtásáig nem történt. 

Érintett alkotmányos jogok:

1. A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, melyből következik a jogbiztonsághoz való jog. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés] Ennek alapján az ingatlannyilvántartás közhitelesen tanúsítja az ingatlanon fennálló jogokat tényeket.

2. A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. [ Alkotmány 13. § (1) bekezdés]
Ennek alapján a tulajdonos az érvényes adásvételi szerződésnek megfelelően -amennyiben annak tartalma nem ellenkezik a nyilvántartás adataival- kérheti tulajdonjogának bejegyzését a földhivataltól.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

Panaszos 1997. II. hó 24-én nyújtotta be a szóban forgó ingatlanra tulajdonjog bejegyzési kérelmét, ami az 57066/1997. számra iktattak és széljegyeztek. Ezt követően a 67270/1997. számra iktatták azt a jelzálogjog bejegyzés iránti kérelmet, melyet az ingatlan korábbi vevője terjesztett elő egy foglalóra vonatkozó megállapodás alapján. Az adásvétel a vevő hibájából meghiusult. A kérelem és az okirat nem volt alkalmas ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre, és egyébként is rangsorban követte panaszos tulajdonjog bejegyzési kérelmét. Panaszos először 1997. április 2-án, majd jogi képviselője útján április 16-án is kérelemmel fordult a Földhivatalhoz, melyben nyilatkozta, hogy a jelzálogjog bejegyzéséhez hozzájárulást nem adott, véleménye szerint a foglalóról szóló megállapodás alapján a kérelem nem bejegyezhető. Kérte a széljegy mielőbbi törlését, illetve tulajdonjogának bejegyzését, mert az ingatlant értékesíteni szerette volna. Beadványaira a Földhivataltól 1997. augusztusában még nem kapott választ. Ekkor fordult segítségért az országgyűlési biztoshoz.
A vizsgálat megindításakor tájékoztatást kértem a panaszos jogi képviselőjétől és a Földhivatal vezetőjétől bekértem a tulajdoni lap másolatot. A tájékoztatás és az iratok alapján  megállapítottam, hogy panaszos tulajdonjogát 1998. januárjában az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték, és a panaszolt széljegyet is törölték. A jelzálogjog bejegyzésre -az ehhez benyújtott iratok alkalmatlansága miatt-  nem került sor. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi tvr. végrehajtására kiadott 27/1972. (XI. 31.) MÉM. rendelet 93. § (1) bekezdése szerint a beadvány iktatószámát a benyújtás napján a tulajdoni lap megfelelő részén fel kell jegyezni (széljegy) és ennek megtörténtét a beadványa rá kell vezetni. A jelzálogjog bejegyzés olyan kérelem, mely érinti az ingatlannyilvántartás tartalmát, tehát helyesen járt el a Földhivatal, amikor a kérelmet széljegyezte. Mulasztott azonban amiatt, hogy a kérelmet nem bírálta el a törvényes határidőben, így a széljegy hónapokon keresztül az inagatlan értékesítésének akadálya volt. A Földhivatal intézkedésének elmaradása, illetve a késedelmes ügyintézés miatt évek óta igen sok panasz érkezik hivatalunkhoz. Az  országgyűlési biztos 1997-1998. évben már vizsgálta a  Fővárosi Kerületek Földhivatalnál kialakult helyzetet annak érdekében, hogy feltárja a nagy ügyirathátralék kialakulásának okait. Az akkori megállapítások alapján az ügyirathátralék felszámolása érdekében ajánlást tett a földművelésügyi miniszternek. A tárca intézkedése nyomán 1999. januárjában megindult az ügyirathátralék feldolgozása, amelybe a vidéki földhivatalokat is bevonták.

Összegezve a fentieket az ügyben meg kell állapítanom a földhivatal mulasztását és azt, hogy  mind a jogbiztonsággal, mind a tulajdonjog védelmével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott. A tulajdonjog az ingatlan-nyilvántartási bejegyzéssel keletkezik. Mindaddig amíg ez meg nem történik a tulajdonos bizonytalan tulajdonjoga felől és nem rendelkezhet szabadon ingatlanával. Jelen esetben a nem teljesíthető jelzálogjog bejegyzése iránti kérelem is korlátozta a tulajdonos rendelkezési jogát. A törvényes határidők betartása fontos a jogbiztonság és az ebből fakadó közhitelesség biztosítása érdekében is. Ezért állapít meg az intézkedésre 30 napos határidőt az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. §-a. Az ajánlástól a korábbi vizsgálatra és arra tekintettel, hogy  a tulajdonjog bejegyzése és a széljegy törlése megtörtént, eltekintek. Remélhetőleg az eddigi intézkedések nyomán az ügyirathátralék a Fővárosban az 1999. év végére megszűnik és a késedelmes intézkedéssel okozott sérelmek orvoslást nyernek. Az ügyben a vizsgálatot a megoldódott panaszra tekintettel lezárom és erről az érdekelteket a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1999. augusztus 30.

Dr. Polt Péter