OBH  7134; 7880/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványaikban a Kelet-Nógrád COM Távközlési Koncessziós Részvénytársaság /a továbbiakban: KNC Rt./ telefonfejlesztéssel összefüggő eljárását sérelmezték.

Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott iratanyag tanulmányozása mellett tájékoztatást kértem a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztertől, továbbá a Hírközlési Főfelügyelet elnökétől. A minisztertől arról kértem felvilágosítást, hogy a KNC Rt-vel kötött koncessziós szerződésben az Rt. milyen műszaki rendszer kiépítésére kapott koncessziót.
A Főfelügyelet Elnökétől az alábbi kérdésekre kértem választ:
1. A KNC Rt. a koncessziós szerződésben foglaltakat betartja-e?
2. A fogyasztókkal kötött szerződésben foglaltaknak megfelel-e a DECT rendszer?
3. A DECT torony építési engedélyét kiadták-e?

Az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1957. évi IV. törvény 277. § (1) bekezdése kimondja, hogy a szerződéseket tartalmuknak megfelelően, a megszabott helyen és időben, a megállapított mennyiség, minőség és választék szerint kell teljesíteni. A szolgáltatásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy azt rendeltetésének, illetőleg a szerződésben kikötött vagy egyébként a szerződéskötéskor a kötelezett által ismert célnak megfelelően lehessen felhasználni.
A Ptk. 389. §-a úgy rendelkezik, hogy vállalkozási szerződés alapján a vállalkozó valamely dolog tervezésére, elkészítésére, feldolgozására, átalakítására, üzembe helyezésére, megjavítására vagy munkával elérhető más eredmény létrehozására, a megrendelő pedig a szolgáltatás átvételére és díj fizetésére köteles.

A távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvény 3. § (1) bekezdésének a) pontja szerint a távközlési szolgáltatások közül közcélú távbeszélő szolgáltatást távközlés céljára alapított koncessziós társaság, valamint az állam által, vagy az állam többségi részesedésével e célra alapított - a távközlési célra alapított koncessziós társaságok részére megállapított koncessziós feltételekkel megegyezően működő - gazdálkodó szervezet végezheti.
A 4. § (3) bekezdése értelmében közcélú távbeszélő szolgáltatásra vonatkozó koncessziós pályázat kiírását - ha a távközlő hálózat fejlesztése vagy az ellátás színvonalának javítása indokolja - a települési önkormányzat is kezdeményezheti arra a primer körzetre, amely - akár részben - illetékességi területéhez tartozik.
A törvény mellékletének 9. pontja a közcélú távbeszélő-szolgáltatás fogalmát határozza meg:
Koncesszióköteles szolgáltatás, amely közcélú távbeszélő-hálózat szolgáltatás-hozzáférési pontjain keresztül - díj ellenében - igénybe vehető. Tartalmazza a helyi, a belföldi távolsági és a nemzetközi hívások kezdeményezésének, továbbításának és fogadásának, a segélykérő hívásoknak, a kezelői szolgáltatásoknak, a tudakozónak, az előfizetői névsornak (telefonkönyv) és a nyilvános állomásoknak igénybevételére vonatkozó lehetőséget.

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

A rendelkezésemre bocsátott vállalkozói szerződésben a KNC Rt. mint vállalkozó vállalta egy db telefonfővonal, kábeltelevíziós rendszer, valamint vagyonvédelmi- és  tűzvédelmi rendszer kiépítését. A salgótarjáni primer körzetben a közcélú távbeszélő szolgáltatás nyújtására a területen érintett önkormányzatok kezdeményezték a koncessziós pályázat kiírását. A KNC Rt-vel a koncessziós szerződést 1994. május 10-én írta alá a miniszter. A KNC Rt. a lakossági igényeket rádiófrekvenciás DECT rendszerrel kívánta kielégíteni.

Az OBH/7880/1997. számú panasz előterjesztője beadványában azt írja, hogy amennyiben a két szerződés között ellentmondás állna fenn, kérik közreműködésemet az ellentmondások feloldására. A lakók álláspontja szerint a KNC Rt-vel a legkorszerűbb technikával megépülő rendszer kiépítésére kötöttek vállalkozói szerződést. Panaszos előadta, hogy a lakók a vezetékes rendszer kiépítéséhez adták anyagi hozzájárulásukat, ezért a szolgáltató által bevezetni kívánt - szerintük csökkent értékű - DECT rendszert nem tudják elfogadni.

A Hírközlési Főfelügyelet Elnöke a fentebb ismertetett kérdésekre az alábbi tájékoztatást adta:
1. Annak megválasztása, hogy a távközlési szolgáltató a távbeszélő ellátást milyen - vezetékes vagy vezeték nélkül - módon biztosítja, a szolgáltató joga. Erre vonatkozó előírást sem jogszabály, sem a Koncessziós Szerződés nem tartalmaz. Követelmény viszont, hogy csak a hírközlési hatóság által jóváhagyott eszközöket szabad alkalmazni, továbbá a választott technológiának alkalmasnak kell lennie a közcélú távbeszélő szolgáltatással szemben támasztott minőségi és használhatósági követelmények teljesítésére.

A miniszter megbízásából a Hírközlési Főfelügyelet rendszeresen ellenőrzi a koncessziós szerződésben foglaltak teljesítését. A Főfelügyelet korábbi vizsgálatai szerint a rendszer a vele szemben támasztott követelményeknek megfelel. A KNC Rt. működési területén több településen működik DECT rendszer, méghozzá közmegelégedésre.

2. A térségben - így Vanyarc községben is - a távbeszélő állomások létesítésére egy korábban kötött vállalkozói szerződés van érvényben, amely azonban a megvalósítás mikéntjét nem tartalmazza.

3. A DECT torony építési engedélyezési eljárása során a szakhatóságként közreműködő Hírközlési Főfelügyelet a szakhatósági hozzájárulást megadta. A DECT rendszer rendelkezik a Hírközlési Főfelügyelet által kiadott típusengedéllyel, vagyis a vonatkozó szabványoknak és műszaki előírásoknak megfelel.
A salgótarjáni primer körzetben tervezett fix telepítésű digitális rádiótelefon rendszerrel olcsóbban és rövidebb idő alatt létesíthetők szolgáltatás hozzáférési pontok. A távközlő hálózatokban világszerte széleskörűen alkalmazzák a különböző - közöttük DECT - rendszerű fix telepítésű rádiótelefon megoldásokat.

A vállalkozói szerződés a távbeszélő állomások létesítésének módját nem tartalmazza, csupán azt, hogy a KNC Rt. mint vállalkozó 1 db telefonfővonal kiépítését vállalja. A távközlési törvény értelmében a koncessziós társaság jogosult közcélú távbeszélő szolgáltatás nyújtására. A közcélú távbeszélő szolgáltatás olyan szolgáltatás, amely közcélú távbeszélő-hálózat szolgáltatás-hozzáférési pontjain keresztül - díj ellenében - igénybe vehető, a megvalósítás műszaki rendszere, az alkalmazott technológia azonban nincs meghatározva.

A vállalkozó - mint ahogyan a megrendelő is - a vállalkozási szerződést a tartalmának megfelelően köteles teljesíteni. Azt kell körültekintően vizsgálni, hogy mi volt a szerződés valóságos tartalma, a felek szerződési akarata.

Az Országgyűlési Biztosnak nincs lehetősége arra, hogy egy szerződés eltérő értelmezése miatti vitában eljárjon. Az Országgyűlési Biztos hatáskörébe a hatóságok, illetve a közszolgáltatók eljárásának vizsgálata tartozik; a panaszolt szerv, a KNC Rt. közszolgáltatást végez ugyan, ez azonban nem jelenthet jogosultságot egy magánjogi szerződés tartalmának eltérő értelmezéséből fakadó jogvita vizsgálatára. Bár a panasszal érintett szerv közszolgáltató, a panasz jellegére tekintettel az ügyben további intézkedésre hatáskör hiányában nincs lehetőségem.
A vállalkozói szerződés megkötésével a felek között polgári jogi jogviszony jött létre. A szerződésből eredő viták eldöntése bíróság feladata.

Budapest, 1999. február 19.

Gönczöl Katalin