OBH 7074/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos szóban előterjesztett panaszában sérelmezte, hogy személyes szabadság megsértése bűntettének alapos gyanúja miatt tett feljelentése tárgyában a Csongrádi Városi Rendőrkapitányság a nyomozás teljesítését indokolatlanul megtagadta, e határozat ellen bejelentett panaszát a Csongrádi Városi Ügyészség elutasította. 

Minthogy az adott esetben felmerült az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság sérelmének gyanúja, az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény;

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény;

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény.

A megállapított tényállás

A panaszos azért tett feljelentést ismeretlen tettesek ellen, mert az eltartási szerződés alapján gondviselt személyt annak rokonai otthonából akarata ellenére elvitték, oda nem engedték vissza. 

A Csongrádi Rendőrkapitányság feljelentés kiegészítését rendelte el, melynek során a beszerzett bizonyítékokat mérlegelve a nyomozóhatóság arra a következtetésre jutott, hogy bűncselekmény alapos gyanúja nem állapítható meg, tehát a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 127. §. (1) bekezdés a./ pont II. fordulata alapján a nyomozás megtagadásáról határozott. 

A határozat ellen a panaszos jogi képviselője útján panaszt jelentett be, kérte a nyomozás elrendelését. A Csongrádi Városi Ügyészség a panaszt elutasította. 

A vizsgálat megállapításai

A Be. 5. §. (1) bekezdése értelmében a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása, az eljárás megindítása feltételeinek vizsgálata. Az országgyűlési biztos pedig nem büntetőügyekben eljáró hatóság, ezért nincs lehetősége az ilyen ügyekben hozott határozatok ténybeli alapjainak vizsgálatára, a bizonyítékoknak a nyomozóhatóság helyett történő mérlegelésére, kivéve, ha a mérlegelés az alkotmányos korlátokat meghaladja. Erre vonatkozóan viszont adatot nem találtam.

Az országgyűlési biztos vizsgálata ugyanis kizárólag az ügyészi szakban lezárult büntetőügyekkel kapcsolatos eljárási cselekmények jogszerűségére, illetve esetleges mulasztásokra terjedhet ki. 

Az adott esetben eljáró hatóságok a feljelentés után foganatosított intézkedéseiket a hatályos jogszabályok szerint, a törvényesség sérelme nélkül folytatták le. 

Mindezek alapján az ügyben nem volt megállapítható olyan alkotmányos visszásság, amely az országgyűlési biztos számára az 1993. évi LIX. törvény 20. §. (1) bekezdésében írt intézkedés megtételére adna alapot.

Budapest, 1997.

Dr. Polt Péter