OBH 6890/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának részjelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

A Hajdú-Bihari Napló 1997. július 19-én megjelent cikke alapján a Debrecen város Tócoskert városrészében épülő református templom és sírkert (urnatemető) építési engedélyezési eljárásával kapcsolatban az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /2/ bek. alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogelv sérülésének lehetősége.
Eljárásom során bekértem az építési engedélyezési eljárás iratait.
A vizsgálat lefolytatását kezdeményezte az építkezéssel érintett terület országgyűlési képviselője is, választói érdekében.

Alkalmazott jogszabályok:		1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános
					szabályairól
					1964. évi III. törvény az építésügyről
					12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet az építési és a használatba-					vételi engedélyezési eljárásról

Érintett alkotmányos jog:		Alkotmány 57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben 					meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan 					bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a 					jogát vagy jogos érdekét sérti.

Megállapított tényállás:
Kijelölés alapján a Hajdúböszörmény Város Polgármesteri Hivatal jegyzője a kérelemre a 3419/1994. sz. határozatával építési engedélyt adott a Debrecen Tócoskertben templom, a hozzátartozó irodaépület, valamint két szolgálati lakás építésére, kikötésekkel. A határozatot az építtető, a tervező, a szakhatóságok, és az engedélyezési eljárás idején még ingatlantulajdonos debreceni önkormányzatnak küldte meg.
Az építkezés elkezdődött, az épületek felépültek, amikor az ingatlan telekhatárától 28-30 méterre levő társasházak tulajdonosai észlelték, hogy a templom kerítés vonalában urnafal létesül. Tiltakozásukra érdemi intézkedés nem történt.

A vizsgálat megállapításai:

A rendelkezésre álló iratok alapján jogszabálysértésre lehetett következtetni, ezért az 1993. évi LIX. törvény 23. § /1/ bek. alapján felkértem a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészséget törvényességi vizsgálat lefolytatására.
A főügyészség V.892/1997/1-III. sz. alatt felszólalással élt, s indítványozta, hogy tegyen intézkedést az építési engedélyezési eljárásra kijelölt jegyző annak érdekében, hogy a fellebbezésnek minősülő lakossági beadvány érdemi elbírálás végett terjessze fel a felettes szervhez.
A Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal a KH-6784-2/1998. sz. határozatával megsemmisítette az építési engedélyt megadó első fokú határozatot, s az ügyben új eljárás lefolytatására utasította az első fokú hatóságot.

A vizsgálat alapján megállapítható volt, hogy az első fokú építésügyi hatóság eljárásával alkotmányos visszásságot okozott, hisz az építkezés érdekeltjeinek egy körét megfosztotta az alkotmányban biztosított jogorvoslati jog igénybevételének lehetőségétől. Az ügyészi felszólalás alapján eljáró másodfokú hatóság határozata meghozatalával az alkotmányos visszásságot megszűntette, hiszen rámutatott arra, hogy az új eljárás keretében az első fokú hatóságnak milyen ügyféli körben kell határozatát közölni.

Kérésemre az első fokú hatóság megküldte a megismételt eljárásban hozott 1897-3/1998. sz. határozatát, amellyel ismételten építési engedélyt adott kérelmező  részére. Az engedély református templom, hozzátartozó irodaépületek, gyülekezeti termek, két szolgálati lakás és urnatároló fallal kerítés építésére szól, kikötésekkel. Döntését az 1997. évi LXXVIII. törvény, valamint a 253/1997. (XII. 20.) Kormányrendelet előírásaira - az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Debrecen Városi Intézete 2905-2/1994. sz. szakhatósági állásfoglalása figyelembevételével - alapozta. Döntése előtt bekérte a hatóság az építtetőtől a tervezett urnafal üzemelés-technológiai leírását.

Az új eljárásra utasító másodfokú határozat indokolási része rámutatott arra, hogy az új eljárást fennmaradási engedélyezés keretében kell a hatályos jogszabályi előírások figyelembevételével lefolytatni.
Megállapítható, hogy a megismételt első fokú eljárás nem építésrendészeti eljárás keretei között folytatódott le, s az értesítettek köre is megegyezik az ügyészi felszólalással érintett, majd megsemmisített határozat értesítettjeivel, akik szintén az alapeljárásból is kirekesztett érdekeltek voltak.

Ajánlások:

Felkérem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét

tegye meg a szükséges intézkedéseket az 1897-3/1998. sz. első fokú határozat felülvizsgálata, illetve szabályszerű kézbesítése érdekében;

intézkedjen hivatalán belül az új eljárások lefolytatásának ellenőrzéséről, annak átfogó rendszeréről.

Budapest, 1998.

Gönczöl Katalin