OBH 6877/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné

Az eljárás megindítása

B.B.-né panaszos panaszos 1997. július 21. napján azért fordult Hivatalunkhoz, mivel a Győri Rendőrkapitányság az általa magánokirat-hamisítás vétsége miatt K.Gy. ellen tett feljelentése tárgyában indult nyomozás során a nélkülözhetetlenül szükséges írásszakértői vélemény beszerzését elmulasztotta, továbbá nem került sor az ugyanazon elkövetővel szemben indított ügyek egyesítésére. Az elhúzódó nyomozást követően indult újabb eljárás folyamán a korábbi mulasztásokat elkövető, ugyanaz a hatóság járt el.

Minthogy az adott esetben felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság lényegi elemét képező jogbiztonság sérelmének gyanúja; vizsgálatot rendeltem el. Ennek keretében beszereztem a vonatkozó bűnügyi iratokat.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

A panaszos feljelentése alapján a Győri Rendőrkapitányság 1996. október 7. napján 5789/1996. bü. számon nyomozást rendelt el magánokirat-hamisítás vétsége miatt ismeretlen tettes ellen, aki az 1994. november 16-a és 1996. augusztusa közötti időben meghamisította a feljelentő, valamint K.Gy. és K.Gy.-né között 1994. november 16-án létrejött tartási szerződést, majd ezt felhasználva a Győri Földhivatalnál a Győr, Álmos utca 6. szám alatti ingatlan tulajdoni lapjára K.Gy.-t és nejét 2/8-2/8-ad részben tulajdonosnak bejegyeztette.

A Győri Rendőrkapitányság a nyomozást 1997. március 10-én bűncselekmény hiányában arra alapítottan szüntette meg, hogy a tartási szerződést kézjegyükkel ellátó tanúk vallomása szerint az iratokat B.B.-né írta alá. Nevezettről egyébként feltételezhető, hogy idős kora miatt szenilitásban szenved, s így nem emlékszik pontosan a részletekre, mivel a feljelentést megelőzően okiratban rögzített nyilatkozatában elismerte, hogy a szóban forgó okiratokat ő írta alá.

A Győri Városi Ügyészség B.B.-né és jogi képviselője panaszának helyt adva a nyomozás folytatását rendelte el. Ennek során írásszakértői vélemény beszerzését is indokoltnak látta arra utalással, hogy a jogorvoslathoz csatolt írásszakértői véleményből - egyebek mellett - a mintavételek száma sem volt megállapítható.

A nyomozás folytatása során beszerezték a Győri Városi Bíróság polgári peres iratait, újólag kihallgatták  a szerződés, valamint a megállapodások aláírásakor jelenlévő személyeket, s beszerezték az ORFK Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet írásszakértői véleményét. E szakértői vélemény szerint a tartási szerződés jogosult rovatában lévő aláírás valódi, azt a panaszos készítette, míg a két darab megállapodás megbízó, illetve eltartott rovataiban található aláírás származhatott a panaszostól.

A beszerzett bírósági iratokból megállapíthatóan a panaszos - még a büntető ügyre vonatkozó feljelentését megelőzően - a feljelentés tárgyát képező tartási szerződés megszüntetése iránt benyújtott keresetében egyrészt keveselte az életjáradék összegét, másrészt a tartási szerződésnek az általa készített tervezettől eltérését kifogásolta. Keresetében a sajátjaként ismerte el a szerződésen lévő aláírást. 

A Győri Rendőrkapitányság az 1997. október 17. napján kelt 5789/1996. bü. számú határozatával a nyomozást a Be. 139. § (1) bek. a.) pontja alapján - mivel a cselekmény nem bűncselekmény - megszüntette.
A Győri Városi Ügyészség az 1997. december 17. napján kelt B.2284/1997. számú határozatával az előzőekben említett határozat ellen bejelentett panaszt elutasította.

A beszerzett iratok tartalma alapján nincs kellő ténybeli adat a panaszban sérelmezettek szerinti alkotmányos visszásság megállapíthatóságára. A magánokirat-hamisítás vétsége miatt indított ügyben elrendelt pótnyomozás során széleskörű bizonyítási eljárás lefolytatására, - köztük írásszakértői vélemény - beszerzésére került sor. Álláspontom szerint ezen újabb eljárást a törvényesség sérelme nélkül folytatták le. Így az sem kifogásolható, hogy a panaszos által K.Gy. ellen magánlaksértés és rongálás miatt tett feljelentése folytán indult, - s ugyancsak nyomozást megszüntető határozattal záruló - ügyet nem egyesítették a jelen ügyben tett teljesen más jellegű bűncselekmény miatt tett feljelentés alapján indított üggyel.

Az 1997. március 10. napján kelt nyomozást megszüntető határozatban ugyan valóban kifogásolható módon történt hivatkozás a panaszos szenilitására, ámde - eltekintve attól, hogy ennek a megállapításnak a cselekményt illetően végső soron nem volt jelentősége -, a panasz nyomán pótnyomozást elrendelő ügyészség az említett utalást tartalmazó határozatot egyébként is hatályon kívül helyezte.

Mindezekhez képest az adott esetben megállapítható alkotmányos visszásság hiányában nem láttam alapot az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében, illetve 21. § (1) bekezdésében írt intézkedések megtételére.

Budapest, 1998. június 19.

Dr. Polt Péter