OBH 6863/1997. 
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Előadó: dr. Borza Bea 

A vizsgálat megindítása

Az Országgyűlési Biztos Hivatalához érkezett beadványban a panaszos azzal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy folytasson vizsgálatot nyugdíjának késedelmes átutalása miatt..

A vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. §-ának (1) bekezdése és 17. §-ának (1) bekezdése alapján a szociális ellátáshoz fűződő alapjog sérelmének gyanúja okából 1997 augusztusában megindítottam.

A tényállás megállapítása

A panaszos beadványában előadta, hogy banki átutalás útján kézbesített nyugdíja a lakossági folyószámláját vezető pénzintézeten keresztül rendre a tárgyhó 16-17-18. napján érkezik meg a számlájára, s emiatt köztartozásai nagyobb részének kiegyenlítése nehézséget jelent számára, ugyanis azok teljesítésének határnapja a hónap 10. napja.

Jogszabályi háttér

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény:

"17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik."

"70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

89/1990. (V. 1.) MT rendelet a társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény végrehajtásáról:

"280. § (1) A nyugellátást és a baleseti nyugellátást a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folyósítja.
(3) A nyugellátást és a baleseti nyugellátást havonta utólag kell folyósítani, legkorábban attól a naptól, amikortól azt határozattal megállapították."

Érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya alapjogként rögzíti a szociális biztonsághoz, ezen belül öregség esetén az állampolgár megélhetéséhez szükséges ellátásra való jogot.

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmányban rögzített szociális biztonság, mint alapjog az ellátáshoz való alanyi jog tekintetében veti fel az országgyűlési biztos - alkotmányos joggal összefüggésben felmerült sérelem, illetve ennek veszélye - vizsgálatának lehetőségét. 

Megkeresésemre a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság igazgatója tájékoztatott a nyugdíjak kifizetésének gyakorlatáról. Eszerint a nyugdíjasok érdekeit figyelembevéve az utalványok kézbesítése, illetőleg az ellátás átutalása a pénzintézetek részére olyan időpontban történik, hogy a jogszabályban foglaltnál lényegesen korábban, már a tárgyhó közepe táján sor kerülhessen a kifizetésekre. A folyósítás elsőízbeni megkezdésekor az érintetteket erről tájékoztatja.

Ugyanakkor a szociális ellátások teljesítésének időpontja abban az esetben rendelkezhet relevanciával a szociális biztonsághoz való jog tekintetében, ha az ellátás teljesítésére olyan későn kerül sor, amely már az állampolgár megélhetését veszélyezteti.

A konkrét esetben – a panasz felmerülésekor hatályban volt 89/1990. (V. 1.) MT rendelet szerint – a nyugellátást havonta utólag kell folyósítani. (A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló - 1998. január 1-től hatályos - 1997. évi LXXXI. törvény 79.§(2) bekezdése ugyancsak így fogalmaz.) Ez a megoldás álláspontom szerint nem jelent olyan hátrányt a jogosultakra, amely szociális biztonságuk sérelmére vezetne, a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság gyakorlata pedig kifejezetten előnyös a nyugdíjasok számára.

Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy a nyugdíjak kifizetésének jelenlegi szabályozása és gyakorlata nem sérti a szociális biztonsághoz való és az ellátással realizálódó alapjogot, így alkotmányos visszásságot nem keletkeztet.

Budapest, 1998. január "     "

Dr. Gönczöl Katalin