OBH 6833/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Előadó: Dr. Garamvári Miklós 

A vizsgálat megindítása

A Panaszos beadványában a személyi jövedelemadóról szóló, 1995. évi CXVII. törvény rendelkezéseit sérelmezte.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. november 13-án megindítottam.

Az érintett alkotmányos jog

Eljárásom során a következő alkotmányos jogot vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

Az Szja tv 39. §-ának (2) bekezdése a tevékenységi kedvezményekről szólva rögzíti: "Az összevont adóalap adóját csökkenti a szellemi tevékenységet folytató magánszemély e tevékenységből származó jövedelmének 25 százaléka, de legfeljebb 50 ezer forint. E rendelkezés alkalmazásában szellemi tevékenységet folytató magánszemély az, aki eredeti jogosultként olyan önálló, de nem egyéni vállalkozói tevékenységből származó jövedelmet ér el, amelynek eredményeként a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló törvény szerint szabadalmi oltalom tárgya, valamint szerzői jogi védelem alá tartozó alkotás jön létre, vagy egyébként a szerzői jogról szóló törvény védelemben részesíti.

A törvény fogalomrendszerébe a nem anyagi javak közé a tárgyi alakot nem öltő vagyoni értéket, vagyoni jogot hordozó forgalomképes dolgok tartoznak. Ilyen a vagyoni értékű jog, az üzleti vagy cégérték, a szellemi termék, amely közvetlenül és tartósan – legalább egy éven túl – szolgálja a vállalkozási tevékenységet.

A forgalomképesség azt jelenti, hogy a dolog szabadon átruházható, vásárolható és értékesíthető, vagyis a mindennapi forgalom tárgya lehet.	A szellemi termékek közé tartoznak a vállalkozási tevékenységet tartósan szolgáló szellemi alkotások, mint
– a találmány,
– az iparjogvédelemben részesülő javak közül a szabadalom és az ipari minta,
– a védjegy,
– a szerzői jogvédelemben részesülő dolog,
– a szoftver termék,
– az egyéb szellemi alkotás (újítás, műszaki, gazdasági, szellemi szolgáltatás stb.),
– a jogvédelemben nem részesülő, de titkosság révén monopolizált javak közül a know-how és a gyártási eljárás.

Az Alkotmánybíróság számos határozatában kifejtett következetes álláspontja az, hogy adókedvezmények, adómentességek megállapítására a jogalkotónak az alkotmány keretei között széles körű felhatalmazása van. Irányadó tehát ez ügyben is az az alkotmánybírósági megállapítás, amely szerint: "Az Alkotmány keretei között a törvényhozás mérlegelési jogkörébe tartozik, hogy például az adópolitikájával miként alakítja a gazdasági, pénzügyi folyamatokat." (...) "E körben tehát a jogalkotónak széles mérlegelési jogköre van, amely mérlegelési jogkörben hozott döntése célszerűségi vagy igazságossági szempontú felülvizsgálatára az Alkotmánybíróságnak nincsen kompetenciája.

Alkotmányossági probléma akkor merül fel a mérlegeléssel összefüggésben, ha ennek alapján kivételeket, a kedvezményeket érintő vagy az általánostól eltérő szabályozása alkotmányos elveket vagy jogokat sért." (1117/B/1993. AB határozat, ABH 1995, 663, 671, 672.)

Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint tehát önmagában nem alkotmányellenes az, ha a jogalkotó mérlegelési jogkörében egy korábbi kedvezményt módosít vagy a jövőre nézve már nem tart fenn.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 25. §-a szerint ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását.

Mindezek alapján a panasz vizsgálata során megállapítottam, hogy az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt..
			
Budapest, 1998.   

										Dr. Polt Péter