OBH 6406/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos azért fordult hozzám, mert szülei ingatlanát, amely termelőszövetkezeti használatba került, a földrendezéskor egyedül Ignác nevű testvére nevén vették számba. Emiatt a részarány tulajdoni lapra is panaszos testvére (neve azonos édesapjáéval) került bejegyzésre, pedig heten voltak törvényes örökösök. Ebből adódott, hogy a részaránylapon szereplő teljes területet a bejegyzett testvér fia Tibor örökölte, aki ennek alapján a földkiadó bizottság határozata szerint a teljes ingatlan AK értékének megfelelő föld tulajdonjogát szerezte meg. Panaszos sérelmezi, hogy a földhivatal téves bejegyzése folytán elesett a föld 1/7-d részének tulajdonjogától. 1995-ben bírósághoz fordult a téves bejegyzés kiigazítása miatt. A földhivatal részéről a tárgyaláson senki sem jelent meg azóta is húzódik az ügy. Kérte segítségemet ahhoz, hogy jogos tulajdona az ingatlan-nyilvántartásban a nevére kerüljön.

Érintett alkotmányos jog:

A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. (Alkotmány 13. §. (1) bekezdés)
Ebből következően a részaránytulajdonos jogosult  a tulajdoni lapon feltüntetett AK -nak megfelelő minőségű föld kiadására.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A tényállás felderítése érdekében tájékozatást és okiratmásolatokat kértem a Jászberényi Körzeti Földhivataltól (továbbiakban Földhivatal). A Földhivatal vezetőjének válasza szerint a kiigazítási per megszűnt. Panaszos jelenleg testvérének fiával áll perben az ingatlan 1/7-d részéért. A Földhivatal által elküldött okiratok és a panaszos által leírtak alapján a következőket állapítottam meg.
A sérelmezett 97.02 AK értékű szántóterületet panaszos édesapjának nevére vették nyilvántartásba, mint a termelőszövetkezetbe bevitt földet. Ez abból látható, hogy azonosító adatnak felesége, vagyis panaszos édesanyjának a neve van feltüntetve a tulajdoni lapon. Az már nem deríthető ki, hogy ki és miért írta panaszos édesapjának neve alá az 1924-es születési dátumot. Ebben az évben ugyanis panaszos Ignác nevű testvére született. Édesapjuk 1881-től  1941-ig élt, még a földrendezést megelőzően elhunyt. Feltehetően a hét gyermek közül Ignác gazdálkodott az ingatlanon, aki belépett a Tsz-be és bevitte a földet. A tulajdonjog azonban továbbra is a hét testvért illette. Édesapjuk halála után készült hagyatékátadó végzés is erről tanúskodik. Panaszos a fentiek miatt részaránytulajdonnal nem rendelkezett, ezért kárpótlást kért és kapott a teljes ingatlan 1/7-d része után. A kárpótlási jegyeken földárverésen ingatlant vásárolt, melyekre tulajdonjogát be is jegyezték. A kárpótlási törvények alapján, akinek földje a korabeli jogszabályok szerint termelőszövetkezeti tulajdonba került, az kárpótlásra volt jogosult, akinek földje termelőszövetkezeti használatba került és tulajdonjogát a föld nagysága és AK értéke szerint részarány lapon tartották nyilván, a föld kiadására volt jogosult. Ugyanazon föld után kárpótlásra és a föld kiadására nem volt lehetőség. 

Nem vitatható, hogy panaszost megillette a szóban forgó ingatlan 1/7-d részének tulajdona. Amennyiben részarány-tulajdonosként szerepelt volna az ingatlan-nyilvántartásban megillette volna az ennek megfelelő értékű föld kiadása. Ebben az esetben azonban kárpótlásra (árverésen való részvételre) nem lett volna jogosult. Mivel részaránytulajdont bizonyítani nem tudott, a tulajdonjog elvesztése miatt kárpótlási jegyeket kapott, és árverésen földet vásárolt. Meg kell állapítanom azt is, hogy panaszos Ignác nevű testvérét, illetve annak fiát Tibort csak a teljes földterület 1/7-d részének megfelelő föld illette volna. Amennyiben a Földhivatal a nyilvántartásait pontosan vezeti nem került volna sor a teljes földterületnek Tibor részére való kiadására.

Összegezve a fentieket megállapítom, hogy a földhivatal valótlan adatokat tartalmazó nyilvántartása vezetett oda, hogy panaszos Ignác nevű testvérének nevén tartották nyilván a szülők szántóingatlanának tulajdonjogát. Emiatt panaszost a tulajdon védelméről szóló alkotmányos joggal összefüggésben sérelem érte. A sérelem azonban csekély mértékű. A Kárpótlási Hivatal orvosolta azzal, hogy a csatolt okiratok (hagyatékátadó végzés, telekkönyvi betét)  alapján kárpótlási igényét elismerte, és a kárpótlási jegyeken földet vásárolhatott. A jelenleg hatályos jogszabályok alapján ezen felül nem illeti a szülei tulajdonában lévő föld elvesztése okán további földtulajdon. A fentiek alapján ajánlást az ügyben nem teszek. Azt a kérdést, hogy a panaszos Ignác nevű testvére milyen mértékben volt jogosult a föld kiadására csak annyiban vizsgáltam, amennyiben ez panaszos jogát érintette. A vizsgálat megállapításairól az érdekelteket a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1999. december 16.

Dr. Polt Péter