OBH 6366/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Rétai István

Az eljárás megindítása

Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert unokája tulajdonában lévő ingatlanra törvénysértő módon a Budapesti V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség a Siófoki Földhivatalnál bűnügyi zárlatot rendelt el. Törvénysértőnek tartja továbbá a BRFK. VIII. kerületi Rendőrkapitányság beosztottja, Bné F. Mária tevékenységét is. 

Az Alkotmány 13. §. (1) bekezdésében deklarált  tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult  vizsgálat.

A megállapított tényállás és a megtett intézkedések

Panaszos fia, M. Gy. és társai ellen 1995. február 8-tól folytatott büntetőeljárást a BRFK. VIII. kerületi Rendőrkapitányság Gazdaságvédelmi Osztálya.  A nyomozást befejezték, az ügyet vádjavaslattal az ügyészségnek felterjesztették. AZ V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség B.880/1995/1-V. szám alatt 1996. április 16-án vádiratot nyújtott be a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz. 

Az ügyben az 1993. évi LIX. törvény 18. §. (2) bekezdésére figyelemmel felvilágosítást kértünk az V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség vezetőjétől. 

A panasz és a kapott felvilágosítás szerint a BRFK. VIII. kerületi Rendőrkapitányság Gazdaságvédelmi Osztálya M. Gy. és társai ellen vagyon elleni és gazdasági bűncselekmények elkövetése alapos gyanúja miatt rendelt el nyomozást.  
A nyomozás során megközelítőleg 200 sértett sérelmére elkövetett bűncselekményekkel a gyanúsítottak 50 millió forint kárt okoztak.

A vádiratban a Budapesti V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség a gyanúsítottakat nagy kárt okozó sikkasztás, jelentős értékre üzletszerűen és bűnszövetségben elkövetett sikkasztás és csalás bűntettével, tőkebefektetési csalás bűntettével, alaptőke-csorbítás bűntettével, közokirat-hamisítás bűntettével és számviteli fegyelem megsértése vétségével vádolta meg. 

Figyelemmel arra, hogy a bűncselekményeket vagyoni haszonszerzés célzatával követték el és a bírósági eljárásban vagyonelkobzásnak lehet helye, M. Gy.  tulajdonában lévő Siófok, Füredi u. 1. szám alatti ingatlanára zár alá vételt rendeltek el.  A zár alá vételt a Siófoki Földhivatalnál bejegyeztették. A zár alá vételt a sértettek polgári jogi igénye kielégítésének biztosítására rendelték el. 

A bűnügyi zárlat elrendelését indokolta, hogy M. Gy. a bűncselekmények után, a nyomozás elrendelése előtt minden vállalkozását megszüntette, irodáit kiürítette, lefoglalható ingó vagyona, pénzeszköze nem volt feltalálható, ingatlan vagyonát 1995. február ingyenes jogügylet keretében kiskorú gyermekére ruházta át. 

A nyomozás adatai szerint alaposan feltehető, hogy az érvényesített polgári jogi igények kielégítésének  illetve a vagyonelkobzás lehetőségének meghiúsítása volt a cél. 

A bűnügyi zárlat elrendelését a Budapesti V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség törvényesnek és megalapozottnak ítélte, ezért a nyomozás során és azt követően a zár alá vétel elrendelése ellen benyújtott panaszokat mint alaptalant elutasította. 

A vizsgálat megállapításai

A BRFK. VIII. kerületi Rendőrkapitányság az eljárás során az elvárható nyomozati cselekményeket végrehajtotta, részéről törvénysértés, mulasztás nem állapítható meg. 

A Budapesti V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség a nyomozás ideje alatt az elkövetett bűncselekmények alapos gyanújára, az okozott kár nagyságára, a sértettek nagy számára figyelemmel a közvetlen, kiemelt felügyeletet gyakorolt. 

A bűnügyi zárlat lerendelése az 1975. évi I. törvény 106. §. (1) bekezdésére alapozottan az 1978. évi IV. törvény 63. §. (2) bekezdésére figyelemmel törvényes és megalapozott volt. 

A Btk. 63. §. (2) bekezdése szerint a vagyonelkobzás elrendelhető arra a vagyontárgyra is, amelyet az elkövető (gyanúsított) a vagyonelkobzás meghiúsítása végett átruházott, úgyszintén arra a vagyontárgyra is, amit a bűncselekmény elkövetése után ingyenesen átruházott. 

Megemlítem azt a körülményt, amely az V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség döntését teljességgel megalapozta, hogy a Btk. 62. §. (2) bekezdése szerint kötelező a vagyonelkobzás ha a bűncselekményt bűnszervezet tagjaként követik el és az elkövetés minősítő körülmény (Btk. 318. §. (6) bekezdés c./ pont). A hivatkozott törvényhely szerint a zár alá vétel elrendelése egyértelmű, a továbbiakban a döntés a bíróság kompetenciája. 

Megállapítható, hogy alkotmányos visszásság tehát nem keletkezett. A nyomozóhatóság, az V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség alkotmányos jogokat nem sértett. Továbbá 1996. április 16-án  a Budapesti V-VIII-XIII. kerületi Ügyészség a vádiratot a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz benyújtotta. A vádirat benyújtását követően a bíróság hatáskörébe tartozik, hogy az elrendelt bűnügyi zárlatot feloldja-e, ítéletében a vagyonelkobzást kimondja-e.

Az 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) és a 29. §. (1) bekezdés f./ pontja szerint folyamatban lévő bírósági eljárásba beavatkozás, bírósági ítélet "igazságos felülvizsgálata" nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe. 

Összességében megállapítható, hogy a nyomozóhatóság, az ügyészség törvényt nem sértett, mulasztást nem követett el. A bírósági eljárásba beavatkozásra nincs hatásköröm, ezért további intézkedés megtétele nem indokolt. 

Budapest, 1997.

Dr. Polt Péter