OBH 6321/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy a jegyző elutasította közgyógyellátási igazolvány iránti kérelmét.

Megállapított tényállás

A vizsgálat megindítása előtt tájékoztatást kértem az érintett önkormányzattól. A polgármester válasza szerint a panaszos 1996. júliusában nyújtott be közgyógyellátási igazolvány iránti kérelmet. Kérelmét azzal indokolta, hogy III. csoportbeli rokkant és sérülése hadi eredetű, tehát a hadigondozottként jogosult a közgyógyellátási igazolványra. A jegyző a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény alapján kérte az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézete elsőfokú orvosi bizottságának a hadieredetű fogyatkozásra és az általa okozott munkaképesség-csökkenés mértékére vonatkozó vizsgálatát. A panaszos, hivatkozva korábbi vizsgálati eredményeire és egészségi állapotára a vizsgálaton nem jelent meg. A jegyző a kérelmet arra hivatkozással utasította el, hogy a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény szerint hadigondozott az, aki az első vagy második világháborúban teljesített hadiszolgálatot és ezen szolgálat során vagy következtében testi épségének vagy egészségének károsodása folytán hadieredetű fogyatkozást szenvedett. A panaszost 1965 novemberében teljesített katonai szolgálat közben érte a baleset, így hadigondozottnak nem minősülhet. A panaszos az elutasító határozat ellen nem fellebbezett.

Szintén nem járt a panaszosnak alanyi jogon közgyógyellátási igazolvány a III. csoportbeli rokkantsága miatt. A panaszos  méltányossági alapon adható közgyógyellátási igazolvány iránt - az ügyintéző javaslata ellenére - nem adott be kérelmet.

Panaszos sérelmezte, hogy az önkormányzat nem adja vissza a kérelemhez csatolt iratok fénymásolatát és tart attól, hogy ezekbe bárki betekinthet. 

Alkalmazott jogszabály                                                                                                                           

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A vizsgálat megállapításai

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, intézkedése, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A panaszos az elutasító határozat ellen fellebbezhetett volna a megyei közigazgatási hivatalnál. E jogával nem élt, nem merítette ki a számára rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget, ezért hatáskör hiányában az panaszt nem áll módomban vizsgálni. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény szerint az országgyűlési biztos a hatáskörébe nem tartozó ügyre vonatkozó beadványt - a beadványt tevő egyidejű értesítése mellett - az arra hatáskörrel rendelkező szervhez átteszi. A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény szerint bárki az adatvédelmi biztoshoz fordulhat, ha véleménye szerint személyes adatainak kezelésével vagy a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogainak gyakorlásával kapcsolatban jogsérelem érte, vagy annak közvetlen veszélye fennáll, kivéve ha az adott ügyben bírósági eljárás van folyamatban. A beadványnak a panaszos irataira vonatkozó részét hatáskör hiányában az adatvédelmi biztoshoz áttettem.

Budapest, 1999. július 26.

Gönczöl Katalin