OBH 6265/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindítása

A panaszos diáktársai képviseletében olyan beadvánnyal kereste meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosát, amelyben a kollégium igazgatójának a szobák ellenőrzésével kapcsolatos eljárását sérelmezték.

A beadványban jelzett probléma kapcsán kérdésessé vált, hogy a kollégium igazgatójának intézkedése a Közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény rendelkezései alapján jogszerű-e, ezért az ügyben 1997. szeptember 15. napján vizsgálatot rendeltem el és tájékoztatás céljából megkerestem az intézmény vezetőjét.

A megállapított tényállás

A panaszosok állítása szerint az iskola kollégiumában rendszeres szokássá vált, hogy a kollégisták saját, zárt szekrényeit, ruhásszekrényeit, ágyneműtartóját a kollégium vezetője kinyittatja és a személyes holmik között kutatást tart. A diákok elmondása szerint az igazgató ilyen irányú cselekedeteit szúrópróba szerűen végzi és intézkedését azzal indokolja, hogy a szülő távollétében a pedagógus, nevelőtanár feladata, hogy rendszeresen ellenőrizze a tanulót, másrészt be kell tartatnia a házirendnek azt az előírását a tanulókkal, amely szerint a lakótermekben tilos ételt tartani.
A panasz szerint egy ilyen szúrópróba során a kollégium valamennyi lakójának ki kell nyitnia a saját szekrényét, fiókját hozzáférhetővé kell tenni a kollégiumi igazgatónak, aki a személyes magántárgyak között tiltott ételt keres, illetve a rend tekintetében minősíti a tanuló szekrényét.

Az igazgató a panaszra reagálva arról tájékoztatott, hogy a spontán ellenőrzések során ő nem szokott a diákok személyes holmijai között kutatást tartani, csupán arra kéri a kollégium lakóit, hogy nyissák ki a belső és külső szekrényeiket, valamint az ágyneműtartóikat. Az ellenőrzés célja annak feltárása, hogy a diákok a házirend tiltása ellenére tartanak-e romlandó élelmiszert a szobában.

Az érintett gimnázium kollégiumának házirendje a VII. fejezet Egészségvédelem, balesetvédelem cím alatt tartalmazott szabályai szerint " a kollégium tanulói kötelesek ügyelni maguk és társaik egészségére, testi épségére", valamint előírja e fejezet azt is, hogy "a kollégiumban csak kis mennyiségű élelmiszer tárolható, a romlandó élelmiszereket kizárólag a hűtőszekrényben lehet tárolni, a lakóépületekben étkezni nem szabad."

Az ügy jogszabályi háttere

A Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetett 1991. évi LXIV. törvény 
16. cikke kimondja, hogy 1. A gyermeket nem szabad alávetni magánéletével, családjával, lakásával vagy levelezésével kapcsolatban önkényes vagy törvénytelen beavatkozásnak, sem pedig becsülete vagy jó hírneve elleni jogtalan támadásnak.
2. Ilyen beavatkozás vagy támadás ellen a gyermeket megilleti a törvény védelme.

A Közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 11. § (1) i) pontja szerint a tanulónak joga különösen, hogy
i) a levelezéshez, továbbá kollégiumban a lakáshoz való jogát tiszteletben tartsák, feltéve, hogy e jogának gyakorlása nem sérti másoknak ezt a jogát, és nem korlátozza társai tanuláshoz való jogának gyakorlását;

Az érintett Alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 59. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog."

A vizsgálat megállapításai

A Közoktatási törvény 11. § (1) bekezdésének i) pontja alapján a kollégiumi szoba lakásnak minősül. A lakás sérthetetlenségéhez való jog azt jelenti, hogy a lakás jogszerű használójának akarata ellenére oda más nem léphet be és a lakás rendeltetésszerű használatát nem zavarhatja. A kollégiumi házirendben kell szabályozni azt, hogy milyen esetekben léphet be a tanár vagy más a kollégiumi szobába. E szabályozással a jogalkotó célja az önkényesség teljes kizárása.
A lakáshoz való jog védelmének korlátját jelenti természetesen a kollégium működési rendjének fenntartása ( tehát a kollégiumi házirend betartása), valamint a rendkívüli helyzetek okozta (baleset, rosszullét, bűncselekmény) körülmények, ilyenkor ugyanis a súlyosabb következmények megelőzése iránti társadalmi érdek erősebb a magánlakás jogi védelméhez fűződő érdeknél.

Mivel a konkrét ügyben az ellenőrzés oka a házirendben előírtak betartása és ennek megfelelően annak biztosítása, hogy a kollégiumi szoba biztosítsa az egészséges élethez, egészséges környezethez való, ugyancsak minden állampolgárt így a diákot is megillető jogot, az ügyben jogszabálysértés és az alkotmányos jog megsértésének hiánya miatt érdemi intézkedést tenni nem áll módomban.

Budapest, 1998. július 3.

Gönczöl Katalin