OBH 6225/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

A panaszos szomszédja ellen több esetben kezdeményezett birtokvédelmi eljárást. Panaszában a Csehi Polgármesteri Hivatal ezzel kapcsolatos eljárását sérelmezte. Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonság elvével, a vizsgálatot megindítottam. A panaszos első hozzám intézett panaszával kapcsolatban megkerestem a Csehi jegyzőt, tájékoztatását kérve. A jegyző határidőben válaszolt. A panaszos másodízben a panaszirodán tett bejelentésére felkértem a Vas Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ügyben vizsgálatot folytasson le. A válasz határidőben megérkezett.

A megállapított tényállás

A panaszos szerteágazó problémáival az elmúlt évek során többször megkereste a helyi polgármesteri hivatalt. Panaszában kifogásolta többek között szomszédja állattartását,  kutyatartását, valamint a telekhatáron álló telepített növényeket és fákat.
Panaszának tisztázására a jegyző 1996. október 30-án helyszíni szemlét tartott. A szemlén résztvett a Vas Megyei Állategészségügyi Állomás kerületi főállatorvosa, valamint a területileg illetékes hatósági állatorvos. A szemle során megállapításra került, hogy a szomszéd ingatlana az OÉSZ 23. §-a szerint IV. építési övezetbe sorolt ingatlan, szabadon álló beépítési móddal beépítve. A telekingatlan paraméterei ezen előírásoknak megfeleltek. Mivel a település állattartást szabályozó önkormányzati rendelettel nem rendelkezik, az érdekelt szakhatóságok közreműködésével kialakított szakmai irányelv előírásai az irányadók. A helyszíni szemle során ezen irányelv előírásainak betartását ellenőrizték. A szomszéd által tartott állatok darabszáma az engedélyezhető maximum létszámon belül volt. Az istálló az utcavonaltól és a szomszéd lakóháztól a megengedett távolságra van. A trágyalé zárt gyűjtőaknába folyik. A trágya tárolása az előírt tárolóban történik, annak távolsága panaszos lakóházától az előírt távolságra van. Az állattartással kapcsolatban állategészségügyi szempontból kifogás nem merült fel. A telepített növények és fák vonatkozásában a megyei mezőgazdasági igazságügyi szakértő által leírt szakvéleményben foglaltak voltak tapasztalhatók, azzal az eltéréssel, hogy a szomszéd a panaszos telkére benyúló ágakat levágta. A panaszos sérelmezte, hogy szomszédja kutyái átjutnak az ő telkére és ott kárt okoznak. A helyszíni szemle megállapította, hogy ez azért lehetséges mivel a panaszos által megépítendő kerítést helyenként tűzifa rakás pótolja a kerítés többi része rozsdás, szakadozott. alkalmatlan birtokvédelem céljára. A szomszéd által épített kerítés kifogástalan állapotban van, így a kutyák azon az oldalon nem tudnak idegen ingatlanra átjutni. A szomszéd ingatlanán a panaszos által kifogásolt kukoricagóré valóban engedély nélkül épült. Ezért a jegyző a szomszéd ellen építésügyi eljárást indított. Csehi község jegyzője 1996. június 17-én kelt válaszlevelében tájékoztatta panaszost, hogy panaszainak orvoslása céljából mely szakhatóságokhoz fordulhat. Tájékoztatta továbbá arról is, hogy milyen ügyben fordulhat a bírósághoz.
A panaszos birtokvédelmi ügyében 1997. január 13-án eljárt a Vas Megyei Közigazgatási Hivatalnál és sérelmezte a csehi jegyző eljárását. A Közigazgatási Hivatalnál jegyzőkönyvet vettek fel, melyet továbbítottak a jegyzőnek a szükséges intézkedések megtétele céljából, azzal a felhívással, hogy a jegyző a vizsgálat eredményéről panaszost közvetlenül tájékoztassa. Panaszos sérelmezte, hogy a jegyzőtől 1997. június 25-ig nem kapott választ. Felhívásomra a Vas Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője ezzel kapcsolatban vizsgálatot folytatott le. Megállapította, hogy Csehi község jegyzője panaszos bejelentéseire körültekintően járt el, megfelelő válaszokat adott.  Azzal kapcsolatban, hogy panaszos birtokháborítással összefüggő problémája válasz nélkül maradt a következőket állapította meg: Panaszos 1997. január 13-án járt a Közigazgatási Hivatalnál, ugyanakkor ugyanezen tartalommal és kéréssel 1997. január 6-án Csehi jegyzőjéhez is beadvánnyal fordult. A jegyzőkönyv áttétele után a jegyző megállapította, hogy panaszos leánya ügyében intézkedik, ezért a birtokvédelmi kérelmet elutasító határozatot a panaszos leányának küldte meg. E határozat ellen keresetet nem terjesztettek elő. Az ügyiratokból megállapítható, hogy panaszos és leány felváltva intéztek az I. fokú hatósághoz beadványokat az említett tárgyban. 
 
A vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jog

A beérkezett tájékoztatásokból és a rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy Csehi község jegyzője nem követett el mulasztást abban a vonatkozásban, hogy a Közigazgatási Hivatalból áttett jegyzőkönyvre nem intézkedett. Az eljárást lefolytatta és annak eredményeként határozatot hozott. Azzal azonban, hogy a határozatot a bejelentőnek nem küldte meg alkotmányos visszásságot okozott a jogbiztonság elvének vonatkozásában.  A jogbiztonság elve magában foglalja, hogy az eljáró hatóságok a jogszabályokat ne csak betartassák, hanem maguk is betartsák, így tájékoztatási kötelezettségüknek minden esetben eleget kell tenniük. Meg kell azonban jegyeznem, hogy a beadványokból kitűnik, hogy panaszos és leánya azonos lakcímen él, ezért feltételezhető, hogy a panaszos az eljárás eredményéről a határozat tartalmáról az értesítés elmaradása ellenére tudomást szerzett, így az alkotmányos visszásság csekély jelentőségű. 
A Vas Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője jelezte Csehi Község jegyzőjének, hogy tájékoztatási kötelezettségét elmulasztotta, és ezzel az ilyen jellegű alkotmányos visszásságok jövőbeni 
elkerülését megelőzte. 
Az alkotmányos visszásság csekély jelentőségére és a felügyeleti szerv intézkedésére tekintettel ajánlással az ügyben nem élek.

Budapest, 1998. február 9.

Dr. Polt Péter