OBH 6209/1997. 
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Ügyintéző: dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Baranya Megyei Vízmű Vállalat nem a kellő körültekintéssel járt el a Panaszos számlázással kapcsolatos kifogásai intézése során.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. július 30-án megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Baranya Megyei Vízmű Vállalatot, (a továbbiakban: Vízmű Vállalat) tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre bocsátott információk alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

A megállapított tányállás és az ügy jogszabályi háttere

A Panaszos által rendelkezésemre bocsátott iratokból valamint a Vízmű Vállalat tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy a Vízmű Vállalat, a Szigetvár, Basa u. 3. szám alatti fogyasztóhelyen 1993. május hónapban végzett vízóra cserét.

A vállalat dolgozói az 1994. évi I. félévi vízóra leolvasáskor állapították meg a feltehetően csőtörésből eredő rendkívül magas - 1452 köbméter -vízfogyasztást. Tekintettel arra, hogy a hiba a bekötési óra utáni vezetékszakaszon keletkezett, annak kijavítása a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló, 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet értelmében a Panaszos kötelezettsége.

A hivatkozott jogszabály 10. § (1) bekezdése szerint a szolgáltatónak a szolgáltatási kötelezettsége és a szolgáltatás minőségéért való felelőssége a szolgáltatási pontig áll fenn.

Az ivóvíz bekötővezeték létesítéséről és a szükséges eszközökről, művekről a megrendelő költségére a szolgáltató gondoskodik. Üzembe helyezett ivóvíz törzshálózaton a bekötési vízmérő felszerelését, cseréjét, leszerelését, valamint a csatlakozás készítését a szolgáltató vagy megbízottja végzi. Az ingatlanon mért vízhasználat szempontjából a bekötési vízmérőn mért vízmennyiség az irányadó. A bekötési vízmérő és az elkülönített vízhasználatokat mérő mellékmérők fogyasztási különbözete elszámolásának módját a szolgáltatási szerződésben kell szabályozni.

Ha a díj alapjául szolgáló mérő nem működik vagy nem olvasható le, a szolgáltató a fogyasztott víz mennyiségét az árjogszabályok szerinti műszaki számítással állapítja meg. A házi vízvezeték – fogyasztónak fel nem róható – rejtett meghibásodása esetén a vízfogyasztást az árjogszabályok szerinti átalány alapján kell megállapítani.

A Panaszos fentiek alapján fennálló kijavítási kötelezettségének eleget tett. 

A díjhátralék rendezése érdekében 1994. november 15-én, a Panaszos és jogi képviselője jelelétében egyeztetés történt. Az egyeztetésről készült jegyzőkönyv alapján megállapítható, hogy a felek nem vitatták a vízmérő óra mérési pontosságát, tekintettel arra, hogy a vezetékrendszer kijavítása után a magas vízfogyasztás megszünt.

A fogyasztó a 85.575,-Ft-os vízdíjszámla részletekben történő teljesítésének engedélyezését kérte. E kérésnek eleget téve a Vízmű Vállalat akkori vezetése 10 havi részletfizetést engedélyezett. A Panaszos ezzel a lehetőséggel később nem kívánt élni, és mivel a magas vízfogyasztás miatt nem tekintette magát felelősnek, a vízdíjszámla kifizetését megtagadta.

A díjhátralék behajtása érdekében a Vízmű Vállalat 1995. január 20-án fizetési meghagyás kibocsátását kérte. A Panaszos ellentmondása folytán az eljárás perré alakult át.

Az 1995. szeptember 28-i bírósági tárgyaláson egyezség született, amelyben a Panaszos hátralékának tíz havi egyenlő részletekben történő kifizetését vállalta, amelynek részben eleget tett. A Vízmű Vállalat nyilvántartása szerint a Panaszosnak jelenleg 1.314,-Ft vízdíjhátralék tartozása van.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az általam lefolytatott vizsgálat, a Vízművek Vállalat tájékoztatása valamint a Panaszos beadványa alapján megállapítottam, hogy a Vízművek Vállalat részéről az Obtv-ben megjelölt, az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1997. szeptember     .

										Gönczöl Katalin