OBH  6043/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A Blikk 1997. június 19-ei számában megjelent "Csapda volt a cserealap" című cikkével kapcsolatban hivatalból vizsgálatot indítottam.

Megállapított tényállás

Az újságcikk szerint a panaszos elfoglalt egy fészert, majd hozzácsatolta a mellette lévő kamrát. Az önkormányzat az épületet szükséglakásként a nevére írta és megadta a fennmaradási engedélyt. Ezzel egyidejűleg hozott egy határozatot arról, hogy a Vagyongazdálkodási Rt. a vakolatot, a kéményt és a tetőszerkezetet hozza rendbe. Az önkormányzat - a cikk írója szerint - ígéretet tett a lakáscserére, de sem erre, sem pedig a szükséges felújításokra sem került sor.

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a cikkben foglaltakkal kapcsolatban. Válaszuk szerint 1992. február 16-án kelt határozatukkal a szükséglakás bérlőjéül a panaszost jelölték ki, az akkor még hatályban lévő, a lakások elosztásáról és a lakásbérletről szóló 1/1971. (II. 8.) Korm. rendelet alapján. Négy évvel később panaszos elfoglalta a szomszédos szükséglakást és az általa lakott lakáshoz csatolta. Ezt az önkormányzat tudomásul vette és panaszost kötelezte fennmaradási engedély kérésére, amit meg is kapott. A lakás ezzel komfortos lett, de mivel az OESZ előírásainak nem felelt meg, így csak szükséglakásként volt használható. 

1996. XII. 16-án az önkormányzat a lakást a panaszosnak bérbe adta és kötelezte a lakás kezelőjét, hogy a lakás állapotát vizsgáltassa meg és tegye meg a szükséges intézkedéseket. Ezt követően a Pesterzsébeti Városüzemeltetési Részvénytársaság igazgatója tájékoztatta az önkormányzatot, hogy az épület javítása gazdaságtalan, de a szakvéleményben életveszélyt nem állapított meg. A tető javítása a nyár folyamán befejeződött, a kémény javítását pedig a PVRt. elkezdte. 

Az önkormányzat tájékoztatása szerint panaszos nem kapott cserelakásra vonatkozó ígéretet.  

Alkalmazott jogszabályok

1/1971. (II. 8.) Korm. rendelet a lakások elosztásáról és a lakásbérletről

"R. 114. § (1) Ha a tanácsi bérlakásban a lakásbérleti jogviszony megszűnése után olyan jóhiszemű személy maradt vissza jogcím nélkül, aki abban legalább öt éve állandó jelleggel
a) a bérlővel együtt lakott, vagy
b) jogcím nélkül lakik,
és a lakás a lakásigénye mértékének alsó határát nem haladja meg, a lakásügyi hatóság köteles a lakást részére – kérelmére – kiutalni.
(2) A bérlő által elhagyott és emiatt igénybevett tanácsi bérlakásban jogcím nélkül visszamaradt olyan jóhiszemű személy részére, aki a bérlő halála esetén a lakásbérleti jogviszony folytatására volna jogosult, a lakást – kérelmére – akkor is ki kell utalni, ha abban a bérlővel öt évnél rövidebb ideig lakott együtt és az a lakásigénye mértékének alsó határát nem haladja meg.
(3) Ha a tanácsi bérlakásban több olyan jóhiszemű személy maradt vissza jogcím nélkül, aki arra az (1), illetőleg a (2) bekezdés alapján igényt tarthat, a bérlő személyét közülük a lakásügyi hatóság határozza meg. A lakásügyi hatóság e személyeket – írásbeli kérelmükre – bérlőtársul is kijelölheti.
(4) A tanácsi bérlakásban a lakásbérleti jogviszony megszűnése után jogcím nélkül visszamaradt jóhiszemű személyt a lakásügyi hatóság a lakás bérlőjéül – kérelmére – akkor is kijelölheti, ha a lakás a lakásigénye mértékének alsó határát
a) nem haladja meg és az említett személy a volt bérlővel öt évnél rövidebb ideig lakott együtt;
b) meghaladja, de a felső határát nem haladja meg."
(Hatályon kívül helyezte: 1993. évi LXXVIII. törvény 1. számú melléklet II/f). Hatálytalan: 1993. XII. 31-től.)

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat."

1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról

"10. § (1) A bérbeadó köteles gondoskodni
a) az épület karbantartásáról;
b) az épület központi berendezéseinek állandó üzemképes állapotáról;
c) a közös használatra szolgáló helyiségek állagában, továbbá e helyiségek berendezéseiben keletkezett hibák megszüntetéséről."

"11. § (1) A bérbeadó a 10. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségét:
a) életveszélyt okozó, továbbá az épület állagát veszélyeztető vagy a lakás, illetőleg a szomszédos lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek rendeltetésszerű használatát ténylegesen akadályozó (a továbbiakban együtt: azonnali beavatkozást igénylő) hibák esetében haladéktalanul;
b) azonnali beavatkozást nem igénylő hibák esetében pedig általában az épület karbantartásával vagy felújításával összefüggésben
köteles teljesíteni."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 13. § (1) 

"A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

A vizsgálat megállapításai

A tulajdonhoz való jog az Alkotmány 13. § (1) bekezdése értelmében – ahogy erre az Alkotmánybíróság 7/1991. (II. 28.) AB határozatában rámutatott (ABH 1991, 25.) – alapvető jog. Az alkotmányos tulajdonvédelem azonban nem jelenti a lakástulajdon megszerzéséhez való jogot.

Az önkormányzat a bérbeadót terhelő karbantartási kötelezettségének megfelelően megkezdte a munkálatokat, a vizsgálat lezárásáig azok egy részét el is végezte. Erre tekintettel - alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában - ajánlástételi jogommal nem élek. Kérem azonban az érintett önkormányzatot, hogy a tatarozási munkálatok befejezéséről tájékoztasson. 

Budapest, 1998. november 16.

Gönczöl Katalin