OBH 5985/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
M.Cs. dombóvári lakos a tulajdonában álló ingatlannal szomszédos ingatlanon létesített fűtőmű építésével és a város 31/1996 (XII. 17.) sz. rendelettel jóváhagyott Általános Rendezési Tervét (ÁRT), valamint az építésügyi hatóságok eljárását sérelmezte.

Az állampolgári   jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a jogbiztonsághoz, tulajdonhoz fűződő alkotmányos jog sérülésének lehetősége merült fel.

Alkalmazott jogszabályok:		Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény
					Az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról 						12/1986. ÉVM sz. rendelet

Érintett alkotmányos jog:		Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, 						demokratikus jogállam
					Alkotmány 13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a 						tulajdonhoz való jogot.

A megállapított tényállás:
A Dombóvár Városi Tanács VB Városgazdálkodási osztálya építési engedélyt adott a I.215/1989. sz. határozatával a Szekszárdi Városgazdálkodási Vállalat részére távfűtőmű létesítésére.
A beruházással kapcsolatban telekalakításra is sor került oly módon, hogy egyes környező ingatlanokat kisajátította. Panaszos szülei ingatalana vonatkozásában kisajátítást kérő az ingatlan részkisajátítását kérte, s az azért járó kártalanítás kérdésében egyezség született. Az egyezséget a Városi Tanács VB Igazgatási osztálya a II.598/1989. sz. határozatával hagyta jóvá.
A kisajátítással érintett csökkentett területű ingatlant örökölte meg panaszos és testvére 1991-ben és 1994-ben.
M. Cs. a dombóvári önkormányzat polgármesterének jelezte, hogy a fűtőmű építési engedélyéről nem kaptak határozatot, valamint, hogy álláspontja szerint az engedély törvénysértő volt.
A dombóvári önkormányzat tulajdonába került távfűtőmű az engedélytől eltérően épült fel, ezért építésrendészeti eljárást folytatott le az eljárásra kijelölt Tamási Város Polgármesteri Hivatal jegyzője. A fennmaradási engedélyt megadó első fokú határozat ellen panaszos fellebbezést nyújtott be, mely jelenleg elbírálás alatt van.
A távfűtőművet üzemeltető a hőközpont korszerűsítése (gázfűtésre átállás) érdekében kémény- építési engedély iránti kérelme ügyében az eljáró hatóság az eljárást felfüggesztette, addig, amíg a fennmaradási engedély ügyében jogerősen le nem zárul a jogorvoslati eljárás.
A panaszos ingatlanának megvétele ügyében egyeztetési eljárások voltak folyamatban, eredménytelenül.

A vizsgálat megállapításai:
A panaszos által csatolt, a Tolna Megyei Közigazgatási Hivatalhoz írt kérelemre adott 3/195-2/1997. sz. tájékoztatásban foglaltak megalapozottak.
A hivatal rámutatott arra, hogy bár az 1989-ben kiadott építési engedélyről valóban nem kaptak az építkezéssel érintett ingatlannal szomszédos ingatlan tulajdonosai értesítést, ugyanakkor az építkezésről tudomásuk volt. A Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiuma állásfoglalása értelmében a jogorvoslati kérelem benyújtásának a tudomásra jutástól számított ésszerű határideje van, de semmi esetre sem lehet az építmény felépítését követő évek eltelte. A panaszos szülei mint az építkezés idején a jogszabályban megjelölt érdekeltek körébe tartozó szomszédok nem nyújtottak be jogorvoslati kérelmet, ezért az építkezés nem minősülhet engedély nélkülinek, s M.Cs. beadványát nem lehetett fellebbezésnek tekinteni.
Panaszos beadványa alapján azonban megállapította a felügyeleti szerv, hogy a távfűtőmű engedélytől eltérően épült meg, ezért építésrendészeti eljárás lefolytatására hívta fel az építésügyi hatóságot, melyet eljárásra kijelölt, hisz a távfűtőmű a vagyonátadás során a helyi önkormányzat tulajdonba került.
Az eljárásra kijelölt szerv az építtető jogutódja fennmaradási engedély iránti kérelmét elbírálta. Az engedélyhez különböző szakhatósági véleményeket kellett megkérni, mely állásfoglalások beszerzése és a tervdokumentáció elkészítése igen időigényes volt. A fennmaradási engedélyt megadó 459-1/1997. sz., december 12-én kelt határozat elleni jogorvoslati eljárás folyamatban van. A másodfokú hatóság 3/199/1998. sz. alatt az ügyintézési határidő meghosszabbította. Bár az eljárás elhúzódott, annak első sorban objektív okai voltak, ezért nem tartottam szükségesnek ajánlást tenni. A jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos visszásság csekély jelentősége miatt a panaszt elutasítom.

Panaszos beadványában az ingatlanát is érintő általános rendezési tervet is sérelmezi. Megállapítható, hogy a távfűtőmű ingatlanának és panaszos ingatlanának összevonását irányozza elő a terv. A rendezési terv végrehajtásával megszűnik az ingatlan lakóházas jellege, így a létesítmény zavaró hatása is.

Tájékoztatom panaszost, hogy városrendezési célból - amennyiben nem tudnak a tulajdonosok megegyezni - az önkormányzat a kisajátításról szóló 1976. évi 24. törvényerejű rendelet 4. § /1/ bek. h) pontja alapján kisajátítási eljárást kezdeményezhet a megyei közigazgatási hivatal vezetőjénél.

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter