OBH 5802/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Nagy Erzsébet

Az eljárás megindítása
A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalának panaszirodáján sérelmezte, hogy a kivitelezés során a Kerepes község Vécsey úton fekvő ingatlanát az újonnan épült szennyvízcsatorna gerincvezetékre a Kerepesi Beruházó Viziközmű  Társulat nem megfelelően kívánta rácsatlakoztatni.
Egy készülő televíziós riport tárta fel számunkra azt a körülményt, hogy a szennyvízvezeték hálózat kiépítésével kapcsolatos problémákról az érintettek időben történő tájékoztatása elmaradt.

Tényállás
A rendelkezésre álló iratok és a riport - nem teljes körű - adatai szerint:
Kerepes község szilasligeti részén - ahol a panaszos lakóháza is található - 1997. tavaszán kezdődött el az un. gravitációs rendszerű szennyvízelvezető csatornahálózat kiépítése, amely mintegy ezer ingatlan bekötését teszi lehetővé. E gravitációs rendszerre való csatlakozás azonban 15-20 ingatlannál lehetetlen azoknak a terepszinthez mért rendkívül mély fekvése - tehát a település földrajzi adottságai - miatt.
Az 1993-ban elkészült kiviteli tervdokumentációt nem vizsgálták felül, így csak az építési munkák során derült fény a bekötési problémákra. A tervezés hiányosságait a panaszos kivételével utólag minden érintett ingatlannál sikerült megoldani.
A Kerepesi Beruházó Viziközmű Társulat a panaszosnál is felvállalta, hogy "saját költségén" szivattyús átemelőt épít, amellyel a mélyen fekvő ingatlanról  a szennyvíz a gravitációs vezetékbe juttatható. Az említett, számottevően több üzemeltetési költséggel nem járó műszaki megoldásról, illetve annak elutasításával járó jogkövetkezményekről (pl. az érdekeltségi hozzájárulás visszafizetéséről) a panaszos az építkezés megkezdése után kapott felvilágosítást, amelyet azonban nem fogadott el. (A kiviteli tervdokumentáció elkészítésével, elbírálásával,  a kivitelezési munkálatokkal kapcsolatos szerződési feltételekről és ezekkel összefüggő időpontokról bővebb információ nem áll rendelkezésünkre.)

Az ügy jogszabályi háttere
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
"1. § (1) A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye önkormányzata (a továbbiakban: helyi önkormányzat) a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben (a továbbiakban: helyi közügy) önállóan jár el.
(3) A helyi önkormányzat – a törvény keretei között – önállóan szabályozhatja, illetőleg egyedi ügyekben szabadon igazgathatja a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi közügyeket. Döntését az Alkotmánybíróság, illetve bíróság és kizárólag jogszabálysértés esetén bírálhatja felül.
2. § (1) A helyi önkormányzat érvényre juttatja a népfelség elvét, helyi közügyekben demokratikus módon, széles körű nyilvánosságot teremtve kifejezi és megvalósítja a helyi közakaratot.
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
18. § (2) A képviselő-testület meghatározza azoknak a fórumoknak a rendjét (község-, várospolitikai fórum, városrész tanácskozás, falugyűlés stb.), amelyek a lakosság, a társadalmi szervezetek közvetlen tájékoztatását, a fontosabb döntések előkészítésébe való bevonását szolgálják. Ezek állásfoglalásáról és az ott felmerült kisebbségi véleményekről tájékoztatni kell a képviselő-testületet."
1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
"2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze."

A fentiekből megállapítható
Az ügyben a helyi önkormányzatnak nem a hatósági, hanem a gazdálkodási jogköre érintett, ezért az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre vizsgálat lefolytatására. Az 1990. évi LXV. törvény 92. § (1) bekezdése értelmében a  helyi önkormányzatok gazdálkodását kizárólag az Állami Számvevőszék jogosult ellenőrizni. 
A helyi önkormányzat a panaszosunk számára sérelmezett helyzetet a nem megfelelő időben adott, részletes, szakszerű tájékoztatás elmulasztásával idézte elő. Ezzel sértette a jogállamiságból levezethető jogbiztonság alapelvét, valamint a közérdekű adatok megismerhetőségének alapjogát.
A fentiekre figyelemmel az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a helyi önkormányzat figyelmét felhívom, hogy a jövőben a helyi közügyekben időben részletes, szakszerű tájékoztatást adjon a lakosság, illetőleg az érintett polgárok részére.

Budapest, l997. augusztus

Gönczöl Katalin