OBH 5771/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása                                    

A panaszos az 1995. május 23-tól esedékes alacsony összegű nyugellátása, illetőleg annak megállapítási módszere miatt fordult segítségért az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez. A megállapítás jogszerűségét nem vitatja, de igazságtalannak tartja, mert nem tükrözi élete munkásságának eredményét és veszélyezteti a szociális biztonsághoz való állampolgári jogát.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog (Alk. 70/E. § (1-2) bek.)

Alkalmazott jogszabályok

A megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról szóló 8/1983. (VI.29.) EüM-PM együttes rendelet.

19. § (1) Arról a nem rehabilitálható, megváltozott munkaképességű dolgozóról, akinek munkaviszonyát, szövetkezeti tagsági viszonyát, bedolgozói munkaviszonyát és bedolgozói tagsági viszonyát (a továbbiakban: munkaviszonyát) megszüntetik, illetőleg a mezőgazdasági szövetkezet tagjaként a közös munkában a megváltozott munkaképessége miatt nem tud részt venni és öregségi, rokkantsági nyugdíjra, baleseti rokkantsági nyugdíjra, öregségi vagy munkaképtelenségi járadékra, növelt összegű öregségi, illetőleg munkaképtelenségi járadékra nem jogosult - ideértve a külföldön szerzett jogosultságot is - rendszeres pénzbeli ellátás útján kell gondoskodni.

20. § (1) Átmeneti járadékra az alábbi feltételek együttes fennállása esetén az jogosult, aki 

az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel rendelkezik és nem jogosult rokkantsági 
nyugdíjra, 
a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt öt éven belül eléri és
munkaképesség-változásának mértéke az OOSZI orvosi bizottságának véleménye szerint legalább 50 százalék, ...

      (2) Az átmeneti járadék a munkaviszony (a közös munkában való részvételi kötelezettség) megszüntetését követő naptól a jogosultra irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig jár.

   (4) Az átmeneti járadékot a megváltozott munkaképességű dolgozó várható öregségi nyugdíjának 75 %-át kitevő összegben kell megállapítani, a járadék összege azonban a rendszeres szociális járadék havi összegénél kevesebb nem lehet.

21. § (1) Megszűnik az átmeneti járadékra jogosultsága annak, aki
öregségi vagy rokkantsági nyugdíjra vált jogosulttá.

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. (T.) és végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet (R.)

R. 84. § (6) Ha az átmeneti járadékban részesülő öregségi nyugdíjra válik jogosulttá, öregségi nyugdíja a megállapítás időpontjában nem lehet kevesebb annál az összegnél, amely az öregségi nyugdíjra jogosító életkor betöltése hónapjában átmeneti járadék címén megillette.

T. 44. § (1) Az öregségi nyugdíj összegét 1988. január 1-jétől a nyugdíj megállapításáig a főfoglalkozás keretében elért keresetnek (ideértve az ezen időszak alatt kifizetett év végi részesedést, prémiumot és jutalmat is) a havi átlaga alapján kell megállapítani azzal, hogy ezeket a kereseteket a magánszemélyek jövedelemadójának kormányrendeletben meghatározott módon és az egyes naptári évekre előírt mérték alkalmazásával számított - képzett - összegével csökkenteni kell. Kereset alatt a kifizetés időpontjában érvényes rendelkezések szerinti, nyugdíjjárulék-köteles keresetet kell érteni. ...

            (3) ...   az 1988-ban elért keresetet, 154,7 százalékkal, az
                             1989-ben elért keresetet  117,9 százalékkal, az 
                             1990-ben elért keresetet   79,2 százalékkal, az
                             1991-ben elért keresetet    42,8 százalékkal kell növelni, ha az ellátást 1994. december 31-ét követő és 1996. január 1-jét megelőző időponttól kell megállapítani.

Megállapított tényállás

A panaszos 1992. június 1-jén átmeneti járadék igényt nyújtott be a Bács-Kiskun Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság bajai kirendeltségéhez.
A kirendeltség a 01-03170/92/08. számú határozatával 1992. április 24-től visszamenőleg a rendszeres szociális járadék összegével azonos összegű átmeneti járadékot állapított meg a hatályos jogszabálynak megfelelően, mivel az irányadó időszak, 1987, 88, 90, 91, 92 évek és a megszerzett szolgálati idő alapján kiszámított átlagkereset nem érte el a nyugdíj legkisebb összegét, illetőleg ennek 75 %-a a rendszeres szociális járadéknál alacsonyabb volt. Az irányadó időszak alacsony jövedelmének az volt az oka, hogy a panaszos 1988-tól vállalkozó volt, alacsony járulék fizetési kötelezettséggel és ellátási alappal, a korábbi jövedelmei figyelembevételét a hatályos, illetőleg az 1995. január 1-jétől változott szabályok sem tették lehetővé, ezért a jogorvoslat során sem kerülhetett sor a panasz orvoslására. Folyósítás ideje 1992. április 24- 1995. május 14. Tsz: 701-30863-8.

A panaszos 1940. május 15-én született, 55. életéve betöltésétől öregségi nyugdíjra vált jogosulttá. A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság bajai kirendeltsége az 1-04251/95/02. számú 1995. június 6-án kelt határozatával a panaszosnak 1995. május 15-től az átmeneti járadékkal azonos 9.030.- Ft összegű öregségi nyugdíjat állapított meg. A nyugellátása jelenlegi összege 13.977.- Ft, mely 1.000.- Ft méltányossági alapon megállapított emelést tartalmaz. (Tsz: 174-64290-9)

A vizsgálat alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese megállapította - mint azt a panaszos is jelzi -, hogy mind az átmeneti járadék, mind a jelenleg folyó öregségi nyugdíj megállapítása a hatályos jogszabályoknak megfelelően történt. A rendelkezésre álló méltányossági döntés szerint 1.000.- Ft emelést kapott.

A fenti tényállás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese alkotmányos jogsérelmet nem állapított meg, a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1997. december 8.

Dr. Polt Péter