OBH 5654/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:  Külföldiek  ingatlanszerzése
engedélyezésének vizsgálata
Az eljárás megindulása:

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy több Balaton melletti község polgármestere a külföldi állampolgár tulajdonszerzéséhez szükséges nyilatkozat kiadását az önkormányzat pénztárába történő befizetésétől teszi függővé.

Tekintettel a tulajdonjoggal összefüggésben az Alkotmány 70/A. §-ában rögzített diszkrimináció tilalmára, az ügyben vizsgálatot indítottam.

A tényállás

A panaszban megjelölt három település polgármesterétől kért tájékoztatásból az alábbiakat állapítottam meg:

Cserszegtomaj község polgármestere azt válaszolta megkeresésemre, hogy az ingatlan-szerzéshez szükséges nyilatkozat kiadásakor a jogszabályban előírtaknak megfelelően járnak el, azt vizsgálják, hogy az ingatlanszerzés önkormányzati érdeket sért, vagy nem. 1996-ban 67 kérelem, 1997-ben pedig 94 kérelem érkezett, és a polgármester a hozzájáruló nyilatkozatot valamennyi esetben megadta.

Balatonmáriafürdő polgármestere arról tájékoztatott, hogy 1996. óta összesen 85 hozzájáruló nyilatkozatot adott ki, és 8 esetben nem támogatta az ingatlanszerzést. A községükben ingatlant vásárolni szándékozó külföldiek fejenként - a képviselő-testület tudomásával - önkéntes felajánlás címén 200.000 Ft-ot fizettek. 

Hévíz polgármesterének válasza szerint 1996-ban 46, 1997-ben 25 nyilatkozatot adott ki és mindkét évben 1-1 esetben nem támogatta nyilatkozatával az ingatlanszerzést. A külföldiek - önkéntes felajánlással - itt is 200.000 Ft-tal járultak hozzá a városfejlesztéshez.

A két utóbbi település polgármestere az önkéntes felajánlás elfogadását azzal indokolta, hogy amíg a helyi lakosság önkéntesen milliókat áldozott a település fejlesztésére (út, járda, víz, csatorna), addig a község a külföldiek után nem kap normatív állami támogatást.

Az  alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) A biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság], illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

7/1996. (I. 18.) Korm. rendelet a külföldiek ingatlanszerzéséről

1. § (1) Termőföldnek és védett természeti területnek nem minősülő ingatlan tulajdonjogának külföldi jogi vagy természetes személy általi – öröklésen kívüli – megszerzéséhez szükséges – a Tv. 88. §-ában előírt – engedélyt az illetékes fővárosi, illetőleg megyei közigazgatási hivatal vezetője akkor adhatja meg, ha az önkormányzati vagy egyéb közérdeket nem sért.
(2) Az ingatlanszerzést engedélyezni kell, ha az önkormányzati vagy egyéb közérdeket nem sért,
(3) Abban a kérdésben, hogy az ingatlanszerzés sért-e önkormányzati érdeket, az ingatlan fekvése szerint illetékes települési (fővárosi kerületi) önkormányzat polgármesterének a nyilatkozatát kell kérni.
(5) Az engedélyt meg kell tagadni, ha a polgármester nyilatkozata szerint a külföldi ingatlanszerzése önkormányzati érdeket sért.

2. § (1) Az engedély megszerzésére irányuló kérelmet az ingatlan fekvése szerint illetékes hivatal vezetőjéhez kell benyújtani. (2) f) A kérelemhez csatolni kell a polgármesternek az 1. § (3) bekezdése alapján kiadott nyilatkozatát;

118/1997. (VII. 11.) Korm. rendelet 7/1996. (I. 18.) Korm. rendelet módosításáról

1. § A külföldiek ingatlanszerzéséről szóló 7/1996. (I. 18.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
"(3) A hivatal vezetője abban a kérdésben, hogy az ingatlanszerzés sért-e önkormányzati érdeket, az ingatlan fekvése szerint illetékes települési (fővárosi kerületi) önkormányzat polgármesterének (a továbbiakban: polgármester) nyilatkozatát kéri, s annak figyelembevételével megtagadhatja az engedélyt."
2. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg az R. 1. §-ának (5) bekezdése és 2. §-a (2) bekezdésének f) pontja hatályát veszti.

61/B/1998. AB határozat

Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a külföldiek ingatlanszerzéséről szóló 7/1996. (I. 18.) Korm. rendelet - időközben a 118/1997. (VII. 11.) Korm. rendelettel módosított - eredeti 1. § (3) bekezdése és - az ugyancsak  118/1997. (VII. 11.) Korm. rendelet alapján hatályát vesztett - 1. § (5)bekezdése 1997. július 26. napját megelőzően alkotmányellenes volt, ezért a Zala Megyei Bíróság előtt 3. Kpf. 20.981/1997. szám alatt folyamatban lévő közigazgatási perben nem alkalmazható.

A vizsgálat megállapításai:

A külföldiek ingatlanszerzéséről szóló 7/1996. (I.18.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése alapján termőföldnek és védett természeti területnek nem minősülő ingatlan tulajdonjogának megszerzéséhez szükséges engedélyt a közigazgatási hivatal vezetője csak akkor adhatta ki, ha ahhoz az önkormányzat polgármestere a hozzájárulását adta. A polgármester a megtagadást nem volt köteles indokolni, ezért a kérelmezők kénytelenek voltak eleget tenni annak az "elvárásnak", hogy "önkéntesen" 200.000 Ft-ot ajánljanak fel.

A vizsgálatom megkezdését követően lépett hatályba a 118/1997. (VII.11.) Korm. rendelet, amely a 7/1996. (I.18.) Korm. rendeletnek azokat a szakaszait módosította, illetve hatályon kívül helyezte, amelyek a visszásságot okozták

Szintén ezt követően bírálta el az Alkotmánybíróság a Zala Megyei Bíróság indítványát, és megállapította, hogy a külföldiek ingatlanszerzéséről szóló 7/1996. (I.18.) Korm. rendelet kifogásolt szakaszai - a módosítás hatálybalépését - 1997. július 26. napját megelőzően alkotmányellenesek voltak, és azok a folyamatban lévő perben nem alkalmazhatók.

Az Alkotmánybíróság határozata lehetővé teszi, hogy polgári peres eljárásban a jogalap nélkül befizetett önkéntes felajánlás összegét az érintettek visszakövetelhetik - ha a bíró az elötte folyó ügyeket felfüggesztve, indítvánnyal fordul az Alkotmánybírósághoz, hogy az a már meghozott határozatára tekintettel mondja ki, hogy a folyamatban lévő perekben az alkotmányellenesnek minősített jogszabály nem alkalmazható.

Mivel az alkotmányellenes jogszabályt időközben módosították, és a kérdést már az Alkotmánybíróság is elbírálta, az eljárást megszüntetem.

Budapest, 1998. augusztus 14.

Gönczöl Katalin