OBH 5520/1997.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte a MATÁV Rt. mezőkövesdi távközlési centrumának (a továbbiakban: Szolgáltató) eljárását.

Az ügyben a vizsgálatot 1997. július 31-én megindítottam.

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a Miskolci Hírközlési Felügyeletet (a továbbiakban: Hírközlési Felügyelet), tekintettel arra, hogy a beadványban írtak alkotmányos joggal összefüggő visszásság fennállására engedtek következtetni.

A megállapított tényállás, az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jog

A rendelkezésemre álló dokumentumok valamint a Hírközlési Felügyelet által végzett vizsgálat eredményéről adott tájékoztatás alapján megállapítható, hogy a Panaszos 1997. 02. 24-én adta be az 1997. január havi számlájára vonatkozó panaszát.

A Szolgáltató által a központi és hálózati hibalehetőségek felderítésére irányuló vizsgálatok 1997. 02. 27-én fejeződtek be. A vizsgálat szerint a panaszolt időszakban nem volt a Panaszos által bejelentett hiba regisztrálva, holott a Panaszos által feltételezett vonallopás zavarta vagy lehetetlenné tette volna a szolgáltatás igénybevételét. A vizsgálat során a Panaszos megtekintette a panaszolt időszakot tartalmazó hívásrészletezést is, de azt sajátjaként nem ismerte el.

A vizsgálat eredményei alapján - amelyek természetesen nem azt bizonyították, hogy a kifogásolt hívásokat az előfizető kezdeményezte, csak azt, hogy ezeket az előfizetőnél felszerelt állomásról kezdeményezték - a Panaszos számlareklamációját elutasították. A Panaszos felesége 1997. 03. 05-én vette át az erről szóló értesítést.

Az általam kért felülvizsgálat során a Hírközlési Felügyelet átvizsgálta a Panaszos lakóházában használt valamennyi kapcsolási szám hívásrészletezését 1996. 10. 01-től kezdődően 1997. 04. 30-ig. A kilencből négy előfizetőnél egy-egy alkalommal fordult elő, hogy emelt díjas szolgáltatást hívott, 1-8 percig tartó időtartammal.

A Panaszos hívási szokásait elemezve megállapították, hogy munka-és tanulmányi napokon néhány helyi hívás a reggeli időpontban gyakori, és időnként előfordulnak 11 óra körüli helyi  és belföldi hívások. Munkanapokon 14 és 15 óra körül jelentkezik nagyobb forgalom. Erre az időszakra esnek a panaszolt nemzetközi és emelt díjas hívások, vegyülve a más alkalommal is hívott ismeretségi kör hívószámaival.

A MATÁV Rt. Üzletszabályzata VII. fejezet 6.1 szakasza rendelkezik a számlázással kapcsolatos reklamáció intézésének módjáról. A Hírközlési Felügyelet által lefolytatott vizsgálat megállapította, hogy a Szolgáltató betartotta a vizsgálatra és ügyintézésre előírt 30 napos határidőt és eljárása egyebekben is megfelelt a távközlésről szóló, 1992. LXXII. törvény valamint saját Üzletszabályzata előírásainak. Megállapították azt is, hogy valamely családtagnak módja és lehetősége is volt arra, hogy napközben, a fent említett időpontokban telefonáljon.

Fentiek alapján, különös tekintettel arra, hogy az 1997. 02. 20-tól fennálló híváskorlátozás ellenére sem jelentek meg a közös elosztóról élő más kapcsolási számokon nemzetközi vagy más emelt díjas hívások a Hírközlési felügyelet nem látta indokoltnak a vonallopás esetét feltételezni.     

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az általam lefolytatott vizsgálat, a rendelkezésemre bocsátott iratok valamint a Hírközlési Felügyelet vezetőjének tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy az Obtv.-ben megjelölt, az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem bizonyítható.

A Szolgáltató és a Hírközlési Felügyelet a vonatkozó eljárási szabályokat betartotta, a benyújtott panaszt kivizsgálta. Az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége bizonyítási eszközöket beszerezni, amennyiben azok a jelen esetben is szereplő szakkérdésekre vonatkoznak. Ennek megfelelően az ügyben tartalmilag azokra a bizonyítékokra kellett hagyatkoznia, amelyeket a felek benyújtottak. A formai és tartalmi vizsgálat így alkotmányos visszásság megállapítását nem tette lehetővé.

Budapest, 1997. október   .

										Dr. Polt Péter