OBH 5495/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindítása

	A Bács-Kiskun Megyei Büntetésvégrehajtási Intézetben előzetes letartóztatásban lévő panaszos  azért  fordult  Hivatalunkhoz,  mivel  az  ellene indult nyomozás során eljáró rendőrség - szerinte elfogultság miatt - sem a hazugságvizsgáló gép alkalmazására irányuló kérelmét, sem egyéb bizonyítási indítványát nem teljesítette. A panaszos szerint az eljáró rendőrök ellen tett feljelentése alapján indított eljárást a Bács-Kiskun Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal törvénysértő módon szüntette meg. Kifogásolta azt is, hogy kirendelt védője csupán egyes kihallgatásoknál volt jelen, de indítványt soha nem terjesztett elő.
	
A tényállás és a vizsgálat megállapítása

	1./ A korábban különböző bűncselekmények miatt már több ízben elitélt panaszossal szemben  a Kiskőrösi Városi Bíróságnál eredetileg több ügyben indult büntető eljárás csalás és más bűncselekmények miatt. A vádiratok benyújtását követően a bíróság három ügyet egyesített. Jelenleg az ügy B. 182/1996. szám alatt van folyamatban. A panaszos a nyomozás során a rendőrség és az ügyészség eljáró tagjai ellen benyújtott kizárási kérelme után az ügyet tárgyaló bíró ellen is elfogultsági kifogást terjesztett elő és más bíróság kijelölését kérte. A Legfelsőbb Bíróság a kérelmet a Bk. I. 1344/1997/3. számú határozatával elutasította. Az ügyben újabb tárgyalás megtartására előreláthatóan szeptember végén kerül sor.
A panaszos a Kiskőrösi Rendőrkapitányság nyomozói ellen a törvényes jogai többirányú megsértése miatt tett feljelentést. A Bács-Kiskun Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal az ügyben érintett rendőrök ellen indított nyomozást - bűncselekmény meg nem állapíthatósága okán - megszüntette az 1997. március 6. napján kelt, Ny. 262/1996. számú határozatával. A panaszos a határozat ellen nem élt jogorvoslattal.
	2./ A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. §-a értelmében a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata a tényállás megállapítása, továbbá a bizonyítékok beszerzése, majd  mérlegelése.
	Az országgyűlési biztos nem büntetőügyekben eljáró hatóság. Ezért vizsgálata során nem állapíthat meg tényállást, nem értékelheti a felmerült bizonyítékokat. Bűncselekmény elkövetésére vonatkozó alapos gyanú megléte, illetve hiánya kérdésében sem foglalhat állást. Az országgyűlési biztos vizsgálata kizárólag az ügyészi szakban lezárult büntetőügyekkel kapcsolatos eljárási cselekményekre, illetve mulasztásokra terjedhet ki.
	A vizsgálat során  nem állapítottam meg alkotmányos visszásságot előidéző körülményt.
	A panaszos beadványában foglaltak lényegében megegyeznek az illetékes Ügyészségi Nyomozó Hivatalhoz tett feljelentésben sérelmezett tényekkel. A Nyomozó Hivatal vizsgálata eredményeként meghozott határozatának indokolásában részletesen foglalkozott a panaszos által hat pontban összefoglalhatóan sérelmezett körülményekkel; köztük az elfogultsági kifogás nem teljesítésével, bizonyítási indítványai mellőzésével,  panaszjogának megsértésével, kirendelt védőjének az egyes eljárási cselekményeknél való távollétével kapcsolatban felhozottakkal, s azok cáfolatával. A határozatban kifejtettek minden tekintetben összhangban állnak az iratok tartalmával.
	Megállapítottam továbbá, hogy a panaszos ügye bírósági szakaszban van, így további  vizsgálatára az állampolgári jogok országggyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 29. §-a értelmében az országgyűlési biztosnak nincs jogköre. Egyébként a panaszban kiemelt súllyal sérelmezett hatósági elfogultságot illetően rá kell mutatni arra, hogy az esetleges alkotmányos visszásságot megalapozó elfogultság fennállására csupán akkor vonható megalapozott következtetés, ha az iratok tartalma olyan tényekre mutat, amelyek - a logikai szabályokhoz is képest - nyilvánvalóan alátámasztják az ügyben eljáró személy érdekeltségét, illetve nyilvánvalóan megkérdőjelezik annak pártatlanságát. Ilyen tény lehet például egy adott ügy bizonyítékainak kirívóan egyoldalú vizsgálata és értékelése, a szóban lévő cselekmény elbírálása szempontjából jelentős körülményeknek - az elfogulatlan megitélés hiányára utaló - figyelmen kívül hagyása, a felek eljárási jogait alapvetően sértő ügyintézési mód. Amennyiben ilyen, vagy hasonló körülmények fennállására az iratok tartalma nem szolgáltat megfelelően aggálytalan támpontot, úgy a logikus mérlegelés keretei között meghozott döntés alappal nem kifogásolható, ennélfogva az 1993. évi LIX tv. vonatkozó rendelkezései sem nyújtanak orvoslási lehetőséget.
	Mindezekhez képest az adott esetben nem állapítottam meg alkotmányos visszásságot, ezért a vizsgálatot befejeztem, ajánlással nem éltem. 

Budapest, 1997. augusztus 13.

Gönczöl Katalin