OBH 5485/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

A vizsgálat megindulása:
	A panaszos beadványában azt sérelmezi, hogy 1995. december 18-án, lopás és más bűncselekmények miatt tett feljelentésére az Érdi Rendőrkapitányság érdemi intézkedést nem foganatosított. Az ügyészség közreműködésével személyesen is felkereste a rendőrkapitányt, de ügyében felvilágosítást nem kapott. Feljelentése másodpéldányán az átvételt "Somogyi zls." igazolta és a kapitányság pecsétjével  hitelesítette.
	A beadványban foglaltak összefüggnek a jogorvoslathoz, továbbá a jogállamisághoz, illetve annak elengedhetetlen elemét képező jogbiztonsághoz való alkotmányos joggal, ezért  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)  bekezdése alapján vizsgálatot indítottam és az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján a Pest megyei RFK vezetőjét vizsgálatra kértem fel. 

A megállapított tényállás:
	A panaszos a fenti napon  lopás és más bűncselekmény miatt írásban feljelentést tett az általa névszerint is ismert és megnevezett elkövető ellen az Érdi Rendőrkapítányságon. Feljelentését a kapitányság  ügyeletese vette át, aki az átvételt aláírásával és a hatóság bélyegzőjével igazolta. A feljelentés átvételét követően az ügyben eljárás nem indult. Az eljárás elmaradása miatt a panaszos az ügyészséghez fordult. Az ügyészség megkeresésére a kapitányság vezetője vizsgálatot rendelt el, melynek alapján megállapította, hogy az ügyeletes a feljelentést átvette, de az ügyben eljárás nem indult, a feljelentés sorsa ismeretlen, nem kimutatható. Az ügyirat eltűnésében kétséget kizáróan megállapította az ügyeletes felelősségét. Felelősségre vonására azonban az eltelt időre tekintettel, - elévülés miatt - nem volt lehetőség.

A vizsgálat megállapításai:
	Az ügyben azt vizsgáltam, hogy a panaszos jogorvoslati kezdeményezése alapján az érintett hatóságok megtették-e a szükséges intézkedéseket, eljárásuk megfelelt-e a jogbiztonság követelményének.
 
Az alkotmány 57. § (5) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti". E jog részletes szabályit a vizsgált ügyben a Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény ( a továbbiakban Be. ) tartalmazza. A büntető-eljárási törvény I. fejezetének I. Címe rendelkezik a büntetőeljárás működési alapelveiről. Az alapelvek a büntetőeljárás minden szakában általános érvényűek. Az ügyben vizsgálandó  a hivatalból való eljárás elve és a jogorvoslati jogosultság elvének érvényesülése. 
2. § A büntetőügyekben eljáró hatóságok az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén kötelesek a büntetőeljárást lefolytatni. 16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
A nyomozó hatóságok feladataként a törvény a bűncselekmények időszerű, alapos felderítését, valamint az elbíráláshoz szükséges eljárási cselekmények elvégzését írja elő. A valós tények felderítése alapvető nyomozati érdek. E körben a gyorsaság és az alaposság követelményének biztosítása nemcsak az időszerűség szempontjai miatt fontos, hanem azért is, mert az idő múlásával a bűncselekmények nyomai, a bizonyítékok elenyészhetnek, elveszíthetik bizonyító erejüket. A felderített bizonyítékok összegyűjtése, rögzítése, megőrzése, az esetleges későbbi bírósági eljárás eredményes lefolytatásához nélkülözhetetlen. 
 7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedés elmulasztása miatt - ha e törvény kivételt nem tesz - jogorvoslatnak van helye.
A jogorvoslati jogosultság a büntetőeljárásban nem ügydöntő minőségben szereplő alany jogaként jelenik meg. Ezen jog alapján lehetősége van arra, hogy az ügyben eljáró hatóság intézkedését, határozatát, azok megalapozottságát, vagy törvényességét kétségbe vonja, intézkedések esetleges elmulasztását sérelmezze és ily módon az intézkedés, illetve a határozat felülvizsgálatát érje el.
17. § Az ügyész feladata a nyomozás törvényessége feletti felügyelet, a vádemelés és a vád képviselete, továbbá a jogszabály által meghatározott esetekben a nyomozás.
18. § (1) Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
f) a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.
Az idézett jogszabályi rendelkezések valamint a tényállásban foglaltak alapján megállapítottam, hogy mulasztást és ezáltal jogsértést követett el a kapitányság eljáró ügyeletese a feljelentés iktatásának elmulasztásakor. E  jogsértő mulasztása eredményezte ugyanis a feljelentés ismeretlen körülmények közötti eltűnését és meghiúsította a nyomozati eljárás elrendeléséhez szükséges feltételek fennállásának értékelését és az eljárás elmaradását. Figyelemmel arra, hogy az ügyben a feljelentésben foglaltak a hatóság eljárásra jogosult tagjának már tudomására jutotta, így annak mulasztása eredményezte az eljárás elmaradását és a hivatalból való eljárás elvének meghiúsulását, a jogbiztonság elvének, illetve a feljelentő jogos érdekének sérelme miatt az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot megállapítom. Tekintettel azonban arra, hogy az így keletkezett sérelem a rendes jogorvoslat keretében orvoslást nyert, továbbá arra is, hogy a rendőrkapitányság vezetője az ügyet kivizsgálta és a szükséges intézkedéseket megtette a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.
	Megítélésem szerint jogszerűen járt el viszont az ügyészség amikor a panaszos jogorvoslati kérelme alapján tényfeltáró vizsgálatot kezdeményezett. Ennek eredménye alapján állapította meg a kapitányság vezetője a feljelentés ismeretlen körülmények közötti eltűnését, illetve amiatt az ügyeletes felelősségét. A vétkes felelősségre vonására azonban elévülés miatt, már nem kerülhetett sor. Az ügyész által elrendelt tényfeltáró vizsgálat - a feljelentés másolata és a panaszos ismételt meghallgatása alapján megállapította azt is, hogy az eltűnt feljelentésben foglaltak nem tartalmaznak olyan új körülményt, tényt vagy adatot, amelyek egy újabb bűncselekmény elkövetésének alapos gyanújára utaltak volna. A feljelentésben foglalt, illetve a meghallgatás során előadott bűncselekményre utaló körülményeket ugyanis a hatóság már egy korábbi eljárásban elbírálta. A meghallgatása során a panaszos e megállapítást tudomásul vette, ezért újabb eljárás elrendelésére nem került sor. Erre tekintettel megállapítottam, hogy az ügyben a panaszos jogorvoslati joga biztosítva volt. E jogával a panaszos élt is, ennek eredményeként sérelme a rendes jogorvoslat keretében felülvizsgálatra került. E jog érvényesülésében alkotmányos joggal kapcsolatos  visszásság nem állapítható meg.
	A fentiek alapján az ügy vizsgálatát lezárom és megállapításaimról az érintetteket jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 1998. október 22.

Dr. Polt Péter