OBH 5481/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy nem részesülhetett munkanélküliek jövedelempótló támogatásában.

Vizsgálatomat a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, illetve a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg.

Vizsgálatom során a beadvány tanulmányozása mellett munkatársam Nagyvenyim Község Polgármesteri Hivatalának illetékes köztisztviselőjétől távbeszélőn kért felvilágosítást a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.

A megállapított tényállás

A munkanélküli járadék folyósításának időtartama panaszos részére 1996. november 13-án járt le. Panaszos ezt követően felkereste a Polgármesteri Hivatal illetékes köztisztviselőjét, akitől a jövedelempótló támogatás megállapításának feltételeiről érdeklődött. A Hivatal köztisztviselője közölte, hogy panaszos az 1993. évi II. törvény 33. §-ában foglaltakra tekintettel nem jogosult a munkanélküliek jövedelempótló támogatására, kérelmét azonban ettől függetlenül benyújthatja.

Panaszos 1996. február 14-én 3.000 Ft., 1997. április 3-án 2.000 Ft. átmeneti segélyben részesült. 1997. november 1-től havi 5.300 Ft. vakok személyi járadékát állapítottak meg részére.

A panaszos lakóhelyén lefolytatott környezettanulmány nem támasztotta alá, hogy a család nehéz szociális helyzetben van.

Az ügy jogszabályi háttere

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 33. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat a megélhetése alapjául szolgáló jövedelem pótlására jövedelempótló támogatásban részesíti azt a munkanélkülit
a) aki az Flt. alapján munkanélküli járadékban részesült, és a munkanélküli járadék folyósítása időtartamának lejártát követően az Flt. alapján más munkanélküli ellátásra nem jogosult, és keresetpótló juttatásban nem részesül,
b) akinek részére a munkanélküli járadék folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem jogosult,
c) akinek a munkanélküli járadékra való jogosultsága az Flt. alapján támogatott képzés időtartama alatt szűnt meg, és a képzés megszűnését követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem szerzett jogosultságot,
feltéve, hogy családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet módosításáról szóló 174/1995. (XII.27.) Korm. rendelet 6. § -a úgy szól, hogy "Ha az öregségi nyugdíjat 1995. december 31-ét követő, de 1997. január 1-jét megelőző időponttól állapítják meg, annak legkisebb összege havi 9.600 Ft."

Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 70/E. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

A jövedelempótló támogatás folyósításának egyik törvényi feltétele, hogy a munkanélküli családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.

Panaszos 1996-ban érdeklődött a támogatás folyósításának feltételeiről. A családban az egy főre jutó jövedelem - férje 18.000 Ft. összegű rokkantsági nyugdíját alapul véve - 9.000 Ft. volt. Ekkor az öregségi nyugdíj legkisebb összege 9.600 Ft., annak 80 %-a 7.680 Ft. volt.

Fentiek alapján megállapítható, hogy mivel az egy főre jutó havi jövedelem meghaladta az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 80%-át, jövedelempótló támogatás folyósítására nem volt lehetőség.

Panaszos - feltehetően a Polgármesteri Hivatal köztisztviselőjének tájékoztatása miatt - jövedelempótló támogatás iránti kérelmet nem is terjesztett elő.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának cselekvési lehetősége a szociális biztonsággal összefüggő panaszok esetében rendkívül korlátozott, mert a segély típusú ellátás a jogszabályokban rögzített feltételek szerint vagy alanyi jogon jár vagy viszonylag széles diszkrecionális jogkörben, az anyagi lehetőségekhez képest adható.
A rendszeres és rendkívüli szociális támogatással kapcsolatos sérelmek orvoslásában az Országgyűlési Biztos csak akkor tud eredményesen eljárni, ha az eljáró hatóságok az anyagi vagy eljárásjogi szabályokat bizonyíthatóan megsértették.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy panaszosnak az Önkormányzat több alkalommal nyújtott támogatást. Két alkalommal átmeneti segélyben részesült, később havi rendszerességgel folyósították a vakok személyi járadékát. Meg kívánom jegyezni, hogy a kapott tájékoztatás szerint panaszos családjának tulajdonában 1995-óta négy (két nyugati, illetve két japán) személyautó üzemelt, jelenleg egy Honda típusú gépkocsit használnak.

Az Önkormányzat szociális szerepvállalása korlátozott: gazdasági helyzetére, valamint az ellátandó feladatok széles körére tekintettel nincs lehetősége arra, hogy minden kérelemnek eleget tegyen.

Az 1993. évi III. törvény célja a szociális biztonság megteremtése és megőrzése. A szociális biztonság megteremtéséhez szükséges feltételekről az állam központi szervei és az önkormányzatok gondoskodnak. Mindez azonban nem jelenti azt, hogy a polgárok ne lennének felelősek megélhetési gondjaik, kiszolgáltatott helyzetük rendezéséért. Az egyének, a családok és a helyi közösség aktivitása nélkülözhetetlen feltétel a szociális biztonság megteremtése szempontjából. Az Önkormányzat közreműködése csak részben oldhatja meg a szociálisan rászorulók anyagi gondjait.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az Önkormányzat méltányosan járt el, a családot többször támogatta. A jövedelempótló támogatás megállapításának törvényi feltételeiről panaszost tájékoztatták. Fentiek alapján a vizsgálattal érintett alkotmányos jogok sérelme nem állapítható meg, ezért vizsgálatomat befejeztem.

Budapest, 1998. július 28.

Dr. Polt Péter